Jenisej rus. Енисе́й | |
---|---|
rijeka | |
![]() Spajanje Velikog i Malog Jeniseja kod Kizila | |
![]() Porječje Jeniseja | |
Položaj | |
Države | |
Naselja | Kizil, Šagonar, Sajanogorsk, Abakan, Divnogorsk, Krasnojarsk, Jenisejsk, Lesosibirsk, Igarka, Dudinka |
Fizikalne osobine | |
Duljina | 4092 km, (sustav Jenisej–Angara–Selenga 5539 km) km |
Površina porječja | 2 580 000 km2 |
Istjek | |
• Prosječni | 19 600 m³/s - max 190 000 m³/s - min 2700 m3 |
Plovna od – do | do Abakana, kanalima do Divnogorska |
Tok rijeke | |
Izvor | Kizil, Tuva, Rusija Izvor Selenge - rijeka Delgermörön, planine Ulaan Taiga, Mongolija, rijeka Ider, planine Khangai, Mongolija |
• Nad. vis. | 631 m |
• Koord. | 51°43′40″N 94°27′07″E / 51.727889°N 94.451806°E |
Ušće | sjeverno od Dudinke, Jenisejski zaljev, Karsko more, Arktički ocean (estuarij) |
• Koord. | 71°49′47″N 82°42′58″E / 71.829694°N 82.716111°E |
Slijev | Arktičkooceanski |
Ulijeva se u | Karsko more |
Pritoci | |
• Lijevi | Abakan |
• Desni | Angara, Podkamena Tunguska, Donja Tunguska |
Jenisej (rus. Енисе́й), je rijeka u azijskom dijelu Rusije. Najveći riječni sustav koji teče prema Sjevernom ledenom moru, zajedno s rijekama Angara i Selenga peta najduža rijeka u svijetu i druga najduža u Rusiji. Izvire u Mongoliji, te potom teče sjeverno do Jenisejskog zaljeva u Karskom moru, sa slijevom koji pokriva veliki dio središnjeg Sibira, prateći tok sustava Jenisej-Angara-Selenga-Ider.
Gornji tok, podložan brzacima i poplavama, prolazi kroz slabo naseljene krajeve. Sredni dio kontrolira niz ogromnih hidroelektričnih brana, kao hidroelektrana Krasnojarsk i hidroelektrana Sajano Šušenskaja, koje energijom opskrbljuju značajnu rusku primarnu industriju, izgrađenu u sovjetska vremena, čije je zagađivanje značajan problem u području. Tekući kroz rijetko naseljenu tajgu, Jenisej prihvaća mnoge pritoke i konačno nakon tundre doseže Karsko more, gdje je zaleđen više od polovine godine.
Najveća dubina Jeniseja je 24 m, dok je prosječna 14 m.