Protagora | |
![]() Demokrit i Protagora (desno) na slici Salvadora Rose iz 1665. | |
Antička filozofija | |
Rođenje | oko 480. pr. Kr. |
---|---|
Smrt | oko 410. pr. Kr. |
Škola/tradicija | Sofizam |
Glavni interesi | tonos, panteizam, relativizam, etika |
Poznate ideje | Čovjek je mjerilo svih stvari. |
Utjecaji | Demokrit, Parmenid |
Utjecao na | Platon, Jeremy Bentham, Friedrich Nietzsche, Ferdinand Canning Scott Schiller |
Portal o životopisima |
Protagora iz Abdere (grč. Πρωταγόρας, oko 480. pr. Kr. - oko 410. pr. Kr.), grčki filozof, predsokratovac, sofist. Platon je u svom dijalogu Protagora ustvrdio da je on izumio ulogu profesionalnog sofiste, odnosno "učitelja vrline".
Protagora je rođen u Abderi (u Traciji) oko 481. pr. Kr., a u Atenu je došao sredinom 5. stoljeća pr. Kr. Uživao je Periklovu naklonost, koji mu je prema nekim izvorima poverio i zadatak da u Turiju sastavi ustav ove panhelenske kolonije, osnovane 444. pr. Kr. U Atenu se vratio uoči peloponeskog rata 431. pr. Kr. i u njoj ga je zatekla kuga 430. pr. Kr. Po pisanju Diogena Laertija, Protagora je zbog svoje knjige o bogovima bio optužen za bogohuljenje, te je morao pobjeći iz grada prije suđenja i utopio se prilikom plovidbe ka Siciliji, dok je njegova knjiga bila spaljena na trgu. Ako je priča pouzdana (u što se ozbiljno sumnja), tada su se ovi događaji odvijali tijekom oligarhijskog prevrata 411. pr. Kr.
Protagora je bio poznat kao učitelj koji obrađuje teme vezane za vrlinu i političku djelatnost. Za razliku od drugih učitelja, koji su nudili praktično obrazovanje u retorici i vještini javnog govora, Protagora se razlikovao po tome što je nastojao doći do racionalne spoznaje i apstraktnog poimanja širokog spektra ljudskih karakteristika, kao što su, na primjer, jezik i obrazovanje. Izgleda da se također posebno zanimao za ortoepiju, odnosno za pravilnu uporabu riječi, iako se ta tematika čvršće vezuje za Prodika, koji je također bio sofist.