Az influenza(grippe) egy vírus által okozott fertőző betegség.[1] A kórokozó influenzavírusok emlősöket és madarakat képesek megfertőzni. A betegség az emberek között cseppfertőzés útján[1] (kis távolságra[2]), közvetlen testi érintkezéssel vagy a beteg által megérintett tárgyakkal terjed,[2][3][4] ezért a fertőzés megelőzésében a mindennapi higiénia szerepe megkerülhetetlen. Fő tünetei a hirtelen kezdődő láz, orrfolyás, torokfájás, izomfájdalom, fejfájás, fáradtság, elesettség, később pedig száraz köhögés.[1] Különösen időseknél léphetnek fel súlyos szövődmények: tüdőgyulladás, a homloküreg gyulladása, asztma, szívműködési zavarok.[3]
A tünetek különböző súlyosságúak lehetnek.[3] A kétnapos lappangási idő után számított egy héten belül a legtöbb tünet megszűnik, de a köhögés két hétig is kitart. Gyerekekben előfordulhat hasmenés és hányás, de felnőtteknél ezek ritkák. Ezek felülfertőzéstől alakulnak ki.[5]
Az influenzavírusok négy típusa közül az A, a B és a C fertőz embereket.[6][7] Ez a D típus esetén még nem ismert, de feltehetően képes lenne rá.[7][8] A beteg a lappangási időszak kezdetétől egészen a tünetek elmúlásáig fertőz.[3] A teszteléshez köpetből, torokból, illetve orrból vesznek mintát.[6] Számos gyorsteszt érhető el, ám a fertőzés nem biztos, hogy kimutatható. A vírus RNS-ét kimutató polimeráz láncreakció (PCR) megbízhatóbb.[6]
A vírus terjedését lassítja a gyakori kézmosás, és a maszk viselése.[9] A WHO a kockázati csoportok számára évenkénti oltást ajánl.[1] A Centers for Disease Control and Prevention (CDC) ajánlása féléves kortól szól.[10] Az oltás három vagy négy típus ellen véd, és csak ritkán okoz komolyabb problémát. A vírus gyors mutálódása miatt évenként új oltóanyagot kell készíteni.[1] Az antivirális szereket kipróbálták,[1] de nem segítették a gyógyulást se csak máskülönben egészséges,[11] se egyébként is beteg fertőzötteknél.[11][12]
Minden évben megindul az influenza. Évente világszerte 3-5 millió esetben okoz súlyos betegséget, és 290 000-650 000 beteg bele is hal.[1][13] Az oltatlan gyerekek 20%-a, az oltatlan felnőttek 10%-a megfertőződik.[14] A mérsékelt és a hideg égövben jellemzően a téli időszakban jelentkezik; a trópusokon is előfordul, ott egész évben.[1] A legtöbb halott kisgyerek, idős, vagy krónikus beteg.[1] Ritkán okoz pandémiát;[6] a 20. században három influenzapandémia ismeretes: a spanyolinfluenza 1918-ban (17-100 millió halál); az ázsiai influenza 1957-ben (kétmillió halál); és a hongkongi influenza 1968-ban (egymillió halál).[15][16][17] A WHO 2009-ben az új influenza A/H1N1 terjedését pandémiává nyilvánította.[18] Nemcsak az emberre veszélyes, hanem más fajokra is, mint disznókra, lovakra és madarakra.[19]
↑ abBrankston G, Gitterman L, Hirji Z, Lemieux C, Gardam M (2007. április 1.). „Transmission of influenza A in human beings”. The Lancet Infectious Diseases7 (4), 257–65. o. DOI:10.1016/S1473-3099(07)70029-4. PMID 17376383.
↑Su S, Fu X, Li G, Kerlin F, Veit M (2017. augusztus 25.). „Novel Influenza D virus: Epidemiology, pathology, evolution and biological characteristics”. Virulence8 (8), 1580–91. o. DOI:10.1080/21505594.2017.1365216. PMID 28812422.
↑ abMichiels B, Van Puyenbroeck K, Verhoeven V, Vermeire E, Coenen S (2013). „The value of neuraminidase inhibitors for the prevention and treatment of seasonal influenza: a systematic review of systematic reviews”. PLOS One8 (4), e60348. o, Kiadó: Public Library of Science. DOI:10.1371/journal.pone.0060348. PMID 23565231. bibcode:2013PLoSO...860348M.
↑Ebell MH, Call M, Shinholser J (2013. április 1.). „Effectiveness of oseltamivir in adults: a meta-analysis of published and unpublished clinical trials”. Family Practice30 (2), 125–33. o, Kiadó: Oxford Academic. DOI:10.1093/fampra/cms059. PMID 22997224.
↑Somes MP, Turner RM, Dwyer LJ, Newall AT (2018. május 1.). „Estimating the annual attack rate of seasonal influenza among unvaccinated individuals: A systematic review and meta-analysis”. Vaccine36 (23), 3199–207. o, Kiadó: Elsevier. DOI:10.1016/j.vaccine.2018.04.063. PMID 29716771.
↑Spreeuwenberg P, Kroneman M, Paget J (2018. december 1.). „Reassessing the Global Mortality Burden of the 1918 Influenza Pandemic”. American Journal of Epidemiology187 (12), 2561–67. o, Kiadó: Oxford Academic. DOI:10.1093/aje/kwy191. PMID 30202996.
↑WHO (2005. december 1.). „Ten things you need to know about pandemic influenza (update of 14 October 2005)”. The Weekly Epidemiological Record (WER)80 (49–50), 428–31. o. PMID 16372665.