A marxizmus Karl Marx és Friedrich Engels szerves egységet alkotó tanainak összessége, valamint az erre hivatkozó társadalomelméleti irányzatok és politikai ideológiák együttese. A marxista tanokat Engels „tudományos szocializmus”-nak nevezte, és a Marxszal folytatott közös munkáin túl ő kezdte meg Marx munkáinak rendszerezését. Lenin szerint a marxizmus három fő részre tagolható: a marxista filozófiára, a marxista gazdaságelméletre és a marxista politikaelméletre.
„ | „A marxizmus nem pusztán régi elméleti korpusz, hanem a modern világ megértésének sajátos nézőpontja[* 1], melynek társadalmi jelentőségét – követőik számát tekintve – csak a nagy világvallások múlják felül, és az emberi identitás modern kikristályosodási pontja, mely tekintetben csak a nacionalizmus előzi meg. A marxizmus az 1880-as évektől az 1970-es évekig tartó időszakban[* 2] tett szert kiemelkedő történelmi jelentőségre, amikor a modernitás dialektikáját képviselő két legjelentősebb társadalmi mozgalom – a munkásmozgalom és a gyarmati felszabadító mozgalom – fő intellektuális kultúrájává vált.” | ” |
– Göran Therborn[1] |
Kommunizmus |
---|
![]() |
Nevezetes kommunisták
|
Mai szocialista államok
|
Keletkezésétől napjainkig képviselői rengeteg félremagyarázásnak, üldözésnek, támadásnak voltak kitéve, miközben a marxizmus ellentmondásos, zsákutcákkal tarkított fejlődésen és differenciálódáson ment keresztül. Története szorosan összefonódik a modern kor kapitalizmusának történelmével, azon belül is a kapitalizmusellenes osztálykonfliktusok és forradalmak történetével, amelyek ismerete nélkülözhetetlen megértéséhez. A marxista ideológiára hivatkozva különböző megvalósítási kísérletek is történtek, ám követői a legfőbb kitűzött célt, az ideális társadalmat nem valósították meg, miközben árnyékot vet az ideológiára, hogy tízmilliók vesztették életüket a marxizmus és a marxizmusra hivatkozó irányzatok nevében elkövetett visszaélések miatt.
Forráshivatkozás-hiba: <ref>
címkék léteznek a(z) „*” csoporthoz, de nincs hozzá <references group="*"/>