Palesztin Állam | |||
دولة فلسطين | |||
| |||
Nemzeti himnusz: Palesztin nemzeti himnusz | |||
![]() | |||
Fővárosa | Kelet-Jeruzsálem de facto: Rámalláh | ||
![]() | |||
Legnagyobb város | Gáza | ||
Államforma | köztársaság | ||
Vezetők | |||
P.A.H. vezetője | Mahmúd Abbász | ||
Miniszterelnök | Mohammad Musztafa | ||
Hivatalos nyelv | arab | ||
Tagság | |||
Népesség | |||
Népszámlálás szerint | 5 227 193 fő (2021)[1] | ||
Rangsorban | 126 | ||
Becsült | 4 420 549 fő (2013. július) | ||
Rangsorban | 126 | ||
Népsűrűség | 734,3 fő/km² | ||
GDP | |||
Összes | 5.550 milliárd $ | ||
Egy főre jutó | 1,500 $ | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 6 020 km² | ||
Időzóna | (UTC+2) | ||
Egyéb adatok | |||
Pénznem | jordán dinár (JOD) egyiptomi font (EGP) izraeli új sékel (ILS) | ||
Hívószám | 970 | ||
Internet TLD | .ps | ||
Közlekedés iránya | jobb | ||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Palesztin Állam témájú médiaállományokat. | |||
A palesztin önkormányzat(ok) területe
Izraeli fennhatóság
– – Az 1949-es tűzszüneti határvonal („zöld vonal”)
— Fal vagy kerítés
— Út
▲ Izraeli kolónia |
Palesztina,[2] vagy hivatalosan a Palesztin Állam[3][4] (arabul: دولة فلسطين) de jure szuverén terület a Közel-Keleten,[5] amelyet 2012-ben 138 ország hivatalosan is elismert.[6] Területét Ciszjordánia és a Gázai övezet alkotja. Az ENSZ-ben megfigyelőként van jelen.
A Földközi-tenger keleti medencéjének keleti partjai mentén, a Levante térségében fekszik.
Az ENSZ 1947-es felosztási terve a Brit Palesztin Mandátum területét 56% (zsidó állam) és 42%-os (palesztin állam) arányban osztotta fel (Jeruzsálem városa és a környező területek, a teljes terület 2%-a, nemzetközi ellenőrzés és igazgatás alatt maradt volna), amit a zsidó szervezetek elfogadtak, de a palesztinok ezt méltánytalannak tartották, mivel nem tükrözte a népességi arányokat és a tényleges területi viszonyokat, így elutasították. 1948. május 14-én a brit mandátum megszűnt, a mandátum területén működő zsidó szervezetek kikiáltották Izrael állam megalakulását és függetlenségét. Május 15-én a környező arab államok beavatkoztak a Palesztin Mandátum területén zajló zsidó-palesztin polgárháborúba. Ez az 1948-as arab-izraeli háború az arab államok vereségével járt. A harcok során Izrael jelentős palesztin területeket szerzett meg és megközelítőleg 880 ezer palesztin kényszerült szülőföldje elhagyására.[7][8] A maradék 22% palesztin területet Jordánia (Ciszjordánia), és Egyiptom (Gázai övezet) szállta meg, ahol létrehozták a palesztin protektorátust,[8][9][10] amit 1959-ben a pán-arabista Gamal Abden-Nasszer az Egyesült Arab Köztársaság-hoz csatolt.
1967-ben Izrael megtámadta arab szomszédait és a hatnapos háború során elfoglalta Gázát és Ciszjordániát. E területeket jelenleg is katonai megszállása alatt tartja.[11] Az 1993-as oslói megállapodás óta a Gázai övezet és Ciszjordánia egyes területei felett a Palesztin Nemzeti Hatóság gyakorolhat korlátozott önkormányzatot, azonban Ciszjordánia területének 61%-a felett Izrael közvetlen irányítást gyakorol,[12] és ezeken a területeken az ENSZ által illegálisnak ítélt zsidó telepeket létesített és létesít,[13][14] míg a Gázai övezetben a palesztin politikai szervezetek közti belharcok következtében 2006 óta a Palesztin Nemzeti Hatóság helyett a Hamász iszlamista nacionalista szervezet kezében van a tényleges irányítás.[15]
Bár Palesztina Kelet-Jeruzsálemet tekinti fővárosának, a város izraeli megszállás alatt áll, a palesztin és izraeli igényeket a városra a nemzetközi közösség többnyire nem ismeri el.[16]