Pompeii, Herculaneum és Torre Annunziata régészeti lelőhelyei | |
Világörökség | |
![]() | |
Ókori utcarészlet Pompeiiben | |
Adatok | |
Ország | Olaszország |
Világörökség-azonosító | 829 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | III, IV, V |
Felvétel éve | 1997 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pompeii témájú médiaállományokat. |
Pompeii ókori római romváros Nápoly közelében, Campania olasz régióban. Eredeti etruszk neve Pompei,[1] népszerűsítő irodalomban és útikalauzokban Pompeji,[2] a közelében elterülő mai olasz város neve Pompei. A város a Vezúv lábánál, lávatalapzaton épült. Valószínűleg az oszkok alapították. Gazdasági és politikai fejlődését jelentősen befolyásolták a Nápolyi-öbölben megtelepült görögök. Az ókori görög művészet hatása néhány templom, helyiség díszítésében és részben magán a várost körülvevő falon is felismerhető. Rövid ideig az etruszkok is birtokolták, majd a szamniszok. Pompeii részt vett a campaniai városok Ókori Róma elleni szövetségében, ennek következtében Kr. e. 89-ben Sulla csapatai megtámadták. Noha szövetségesei segítettek az ostromnak ellenállnia, a város Kr. e. 80-ban behódolt Rómának. Ezt követően Colonia Cornelia Veneria Pompeianorum néven római colonia lett. A Vezúv 79-es kitörése pusztította el. Hatalmas vulkáni hamu- és lapillitömeg lepte be a várost, és teljesen eltemette.
Pompeii első megtalálása teljesen véletlenszerű volt. A 16. században a Sarno-folyó szabályozási munkálatai során bukkantak rá az első falmaradványokra. 1748. április 6-án kezdték meg hivatalosan az ásatásokat Roque Joaquín de Alcubierre spanyol mérnök vezetésével, akinek nevéhez fűződik Herculaneum 1738-as felfedezése is. A rövidesen híressé vált lelőhely kiemelt szerephez jutott az újkori európai kultúra fejlődésében. Napjainkban Olaszország egyik kiemelt turisztikai célpontja, a világörökség része.