Rovarok | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Karbon[forrás?] - Jelenkor | ||||||||
![]() | ||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||
| ||||||||
Alosztályok | ||||||||
| ||||||||
Hivatkozások | ||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Rovarok témájú médiaállományokat és Rovarok témájú kategóriát. |
A rovarok (Insecta) az ízeltlábúak (Arthropoda) törzsének, a hatlábúak (Hexapoda) altörzsének egy osztálya.
Ez az osztály az állatvilág legnépesebb osztálya, az ismert állatfajoknak több mint a fele, több mint egymillió faj[1] tartozik ide. Mivel napjainkban is folyamatosan ismernek meg és írnak le új fajokat, számuk még jelentősen gyarapodhat: a rovarfajok számát egyesek hárommillióra becsülik, mások harmincmilliót sem tartanak lehetetlennek. A jelenlegi kihalási esemény számos rovarfajt veszélyeztet. Egy 2017-ben publikált tanulmány[2] szerint az utóbbi 25 év alatt Németországból eltűnt a repülő rovarok 75 százaléka, és valószínűleg máshol is hasonló a tendencia.
Testük szelvényezett, az egyes szelvények pedig más-más funkciót látnak el. Embriójuk a petében fejlődik, ahonnan a fejlődés későbbi szakaszában lárvaként bújik elő. A lárva stádium több vedlésen át tarthat, míg a fejlett szárnyas rovarok (Endopterygota) lárvái bebábozódnak, végül pedig a bábból kifejlett rovarként (imágó) bújnak elő.
Földünkön jelenleg a legnagyobb méretű rovar az óriás botsáska (Phobaeticus chani),[3] míg a legsúlyosabb a Deinacrida heteracantha nevű óriás weta szöcske.[4] A világ legkisebb rovarfaja a Dicopomorpha echmepterygis nevű parányfürkész faj.[5]