Szerb Köztársaság Република Србија Republika Srbija Szerb Köztársaság Republica Serbia Републіка Сербія Srbská republika Republika Srbija Nemzeti himnusz : Боже правде / Bože pravde
(magyarul : Igazság Istene)Fővárosa Belgrád é. sz. 44° 48′ , k. h. 20° 28′ 44.8 , 20.466666666667 44.800000°N 20.466667°E Koordináták : é. sz. 44° 48′ , k. h. 20° 28′ 44.8 , 20.466666666667 44.800000°N 20.466667°E Államforma köztársaság Vezetők Köztársasági elnök Aleksandar Vučić Miniszterelnök Miloš Vučević A Parlament elnöke Ana Brnabić Hivatalos nyelv szerb 1 Beszélt nyelvek magyar , horvát , cigány EU-csatlakozás tárgyalások folyamatban Tagság Népesség Népszámlálás szerint 7 022 268 fő (2017) [ 1] Rangsorban 104[ 2] Becsült 6 900 000 [ 3] fő (2020[ 4] ) Rangsorban 104[ 2] Népsűrűség 83 fő/km²[ 5] GDP 2020 (becslés) (forrás: IMF )Összes 55 437 millió USD (81 ) PPP : 137 126 millió USD Egy főre jutó 7 960 USD (78) HDI (2014)0,771 (64) – Földrajzi adatok Terület 77 474 (Koszovó nélkül) km² Rangsorban 116 Időzóna CET (UTC +1) CEST (UTC +2)Egyéb adatok Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. Pénznem Szerb dinár (RSD
) Nemzetközi gépkocsijel SRB Hívószám 381 Segélyhívó telefonszám Internet TLD .rs Villamos hálózat 230 volt Elektromos csatlakozó Közlekedés iránya jobb
1 Szerbia alkotmánya szerint szerb ; a Vajdaságban az alábbi nyelvek is hivatalosak: magyar , román , ruszin , szlovák és horvát
Szerbia , hivatalos nevén Szerb Köztársaság (szerb cirill : Република Србија, latin : Republika Srbija ) délkelet-európai állam.
A Balkánon fekvő ország északon Magyarországgal , keleten Romániával és Bulgáriával , délen Észak-Macedóniával és Albániával , délnyugaton Montenegróval , nyugaton Bosznia-Hercegovinával és Horvátországgal határos. Az önmagát 2008-ban függetlenné nyilvánító, zömmel albánok lakta Koszovó jogállása vitatott.
Szerbia közelmúltbeli történelmét Jugoszlávia legnagyobb államaként betöltött szerepe jellemzi. Jugoszlávia végleges felbomlása óta az 1992-ben alapított Jugoszláv Szövetségi Köztársaság és Szerbia és Montenegró államszövetségé nek "egyedüli jogutódja ".[ 6] [ 7]
Tagja a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködésnek (BSEC) és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásnak (CEFTA), és más szabadkereskedelmi megállapodásokat is fenntart. Az ország gazdasági teljesítménye a délszláv háború következtében jelentősen visszaesett; de a 21. század elején valamelyest helyreállt.[ 8]
2009 végén nyújtotta be európai uniós csatlakozási kérelmét [ 9] és 2012 tavaszán megkapta a tagjelölt ország státuszát .[ 10]
↑ Világbank-adatbázis . Világbank . (Hozzáférés: 2019. április 8.)
↑ Koszovó nélkül
↑ Világbank adat, Koszovó nélkül
↑ Koszovó nélkül, azzal együtt: 8 900 000
↑ World Population Review 2022
↑ EU-Erweiterungsprozess: Länderinformation Serbien a(z) www.eu2007.de archívumban (archiválva 2007-es dátummal)
↑ Offizielle Anmerkung auf der Webseite der UNO (Member States of the United Nations ):
„In a letter dated 3 June 2006, the President of the Republic of Serbia informed the Secretary-General that the membership of Serbia and Montenegro was being continued by the Republic of Serbia, following Montenegro’s declaration of independence.”
Vgl. Vereinte Nationen: UN Member States – On the Record: Serbia .
↑ Wirtschaftswachstum – Serbien. Arndt Management Consulting, Mai 2010 Archiválva 2016. március 4-i dátummal a Wayback Machine -ben (PDF; 279 kB)
↑ Serbien beantragt EU-Beitritt (németül)
↑ Szerbia hivatalosan is EU-tagjelölt lett