Waffen-SS | |
![]() | |
A Waffen-SS jelvénye | |
Dátum | 1933–1945 |
Ország | ![]() |
Személyzet | max. 914 000 fő[1] |
Típus | gépesített lövészek harckocsizók páncélgránátosok |
Méret | 38 hadosztály valamint kisebb önálló egységek |
Diszlokáció | SS Führungshauptamt, Berlin |
Parancsnokok | |
Főparancsnok | Heinrich Himmler |
Híres parancsnokok | Josef Dietrich Paul Hausser Theodor Eicke Felix Steiner Kurt Meyer Joachim Peiper Andreas Bergkessel[forrás?] |
Kultúra és történelem | |
Mottó | Meine Ehre heißt Treue |
Színek | Fekete, fehér és vörös |
Háborús részvétel | második világháború |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Waffen-SS témájú médiaállományokat. |
A Waffen-SS (fegyveres SS) az SS (Schutzstaffel) katonai szárnya volt. Az SS a Németországban 1933-ban hatalomra került, Adolf Hitler vezetése alatt álló Nemzetiszocialista Német Munkáspárt paramilitáris, félkatonai szervezeteként működött. Hitler az „európai új rend” létrehozására irányuló, a Mein Kampf című könyvében kifejtett törekvéseiben vezető szerepet szánt az SS-nek és azon belül a Waffen-SS-nek. Az SS és a Waffen-SS tagjai a végletekig elkötelezett hívei voltak a nemzetiszocializmusnak, a náci fajelméletnek és keleti hódító törekvéseknek.
A második világháború idején a Waffen-SS a Wehrmacht általános alárendeltségében tevékenykedett, egységei és egyes tagjai azonban egyaránt gyakran és aktívan részt vettek háborús bűncselekményekben, hadifoglyok és a polgári lakosság elleni kegyetlenkedésekben, emberiesség elleni bűntettekben, népirtásban, a holokauszt végrehajtásában. A háború végső szakaszában az SS tagjai nagyon sok német katonát és civilt is meggyilkoltak dezertálás, illetve a védelmi erőfeszítések akadályozása (Wehrkraftzersetzung ) vádjával (amibe még a defetista megjegyzések is beletartozhattak). Ezek miatt a nürnbergi per során az egész SS-t, és benne a Waffen-SS-t bűnszervezetnek minősítette a nemzetközi bíróság.