Feminisms (franču: féminisme, atvasināts no latīņu: femina — 'sieviete') ir ideoloģiju un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt dzimumu līdztiesību, balstoties uz principu, ka sievietes un vīrieši ir tiesībās vienlīdzīgi cilvēki.[1][2]
Feminisms nepiedāvā vienotu ideoloģiju vai teoriju, jo ar to saistītas daudzas kustības, kas balstās uz dažādām, nereti pretrunīgām idejām. To var lielā mērā skaidrot ar atšķirīgu vēsturisko attīstību, sieviešu sociālo stāvokli, kā arī kultūras un reliģijas īpatnībām dažādās valstīs, kas veidojis atšķirīgu izpratni par to, kā risināt esošās problēmas.
Ar feminismu saistītās ideoloģijas un sociālās kustības pēta dzimumu atšķirības, aizstāv dzimumu līdztiesību un iestājas par sieviešu tiesībām un interesēm. Tās ir izmainījušas agrāk valdošos uzskatus Rietumu sabiedrībā daudzās dzīves jomās, sākot no kultūras līdz pat likumdošanai. Feminisma aktīvistes ir rīkojušas kampaņas par sieviešu civiltiesībām (līgumtiesības, īpašuma tiesības, vēlēšanu tiesības), par tiesībām uz abortu, par kontracepcijas līdzekļu pieejamību un grūtnieču aprūpi, par aizsardzību no vardarbības ģimenē, pret seksuālu uzmācību un izvarošanu, par darba tiesībām, ieskaitot dzemdību atvaļinājumu, un līdzvērtīgu darba atalgojumu, kā arī pret citām diskriminācijas formām.
Ilgu laiku feminisma kustības un teorijas veidojās Rietumeiropā un Ziemeļamerikā galvenokārt baltādaino vidusšķiras sieviešu vidū. Taču šī situācija mainījās, kad 19. gadsimta vidū Amerikas feministes pievērsās rasu atšķirībām, kas veicināja kustības attīstību arī bijušajās Eiropas kolonijās un trešās pasaules valstīs.