Somu valoda suomen kieli | ||
---|---|---|
Izruna: | IPA: [ˈsu͡o.mi] | |
Valodu lieto: | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
Reģions: | Ziemeļeiropa | |
Pratēju skaits: | ~5,23 miljoni[1] | |
Valodu saime: | Urāliešu Somugru Somu-permiešu Somu-sāmu Baltijas somu Somu valoda | |
Rakstība: | Latīņu alfabēts (somu ortogrāfija) | |
Oficiālais statuss | ||
Oficiālā valoda: | ![]() ![]() Minoritātes valoda: | |
Regulators: | Somijas valodu izpētes institūta Valodas plānošanas nodaļa | |
Valodas kodi | ||
ISO 639-1: | fi | |
ISO 639-2: | fin | |
ISO 639-3: | fin | |
![]() Tumši zilā krāsā — valodai ir oficiālas valodas statuss | ||
Piezīme: Šī lapa var saturēt IPA fonētiskās rakstzīmes unikodā. Bez pilnīga renderēšanas atbalsta vajadzīgo simbolu vietā var redzēt jautājuma zīmes, kastes vai citus simbolus. |
Somu valoda (suomen kieli) ir Urāliešu valodu saimes somugru atzara valoda. Tā ir Baltijas jūras valodu grupas valoda, viena no divām Somijas valsts valodām (līdzās zviedru valodai). Tā ir arī viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Rakstības pamatā latīņu alfabēts. Somu valodu prot aptuveni 5,23 miljoni cilvēku.[1] Zviedrijā, kur to ikdienā lieto aptuveni 200 tūkstoši cilvēku,[1] somu valoda ir atzīta par minoritātes valodu. Nelielas somvalodīgo kopienas dzīvo Norvēģijas ziemeļos Finnmarkā, Krievijas federālajā subjektā Karēlijas Republikā un Igaunijā.
Pirmais zināmais teksts, kas publicēts somu valodā, ir garīdznieka, Jaunās derības tulkotāja somiski Mikaela Agrikolas 1543. gadā tulkotā un publicētā ābece "Abckiria".