Kiev | |||
Київ | |||
— Oraș sub administrație națională — | |||
![]() | |||
| |||
Poziția geografică | |||
Coordonate: 50°27′0″N 30°31′25″E / 50.45000°N 30.52361°E | |||
---|---|---|---|
Țară | ![]() | ||
Cod KOATUU | 8000000000 | ||
Atestare | ![]() | ||
Numit după | Kîi, Șcek și Horiv[*] | ||
Guvernare | |||
- Primar | Vitali Kliciko[1] (Solidaritate Europeană[*] , ) | ||
Suprafață[2] | |||
- Total | 847,66 km² | ||
Altitudine | 179 m.d.m. | ||
Populație (2020) | |||
- Total | 2.964.448 locuitori | ||
- Densitate | 847,66 loc./km² | ||
Fus orar | Ora Europei de Est | ||
Cod poștal | 01xxx-04xxx | ||
Prefix telefonic | +380 44 | ||
Localități înfrățite | |||
- 77 orașe înfrățite | listă | ||
Prezență online | |||
https://kyivcity.gov.ua/ GeoNames ![]() OpenStreetMap relation ![]() | |||
![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
Kiev (în ucraineană Київ, transliterat: Kîiiv, ; rusă Киев, transliterat: Kiev) este capitala și cel mai mare oraș al Ucrainei. În 2003, orașul număra 2.642.486 de locuitori înregistrați oficial, deși numărul mare de migranți neînregistrați aduce acest număr la aproape 3 milioane. Administrativ, Kievul este municipiu subordonat nivelului național și nu aparține de Regiunea Kiev. Orașul este un important centru industrial, științific și cultural al Europei de Est. Kiev are o infrastructură extensivă, deși destul de veche, luând în considerare puternicul declin economic al Ucrainei în anii 1990. Există, totuși, un sistem foarte dezvoltat de transport în comun, incluzând un sistem de metrou – Metroul din Kiev.
Se spune că numele orașului este derivat din numele lui Kîi, unul dintre cei patru fondatori legendari. În timpul istoriei sale, Kiev, unul dintre cele mai vechi orașe din Europa de Est, a trecut prin mai multe stadii de proeminență și obscuritate. Orașul a existat probabil ca centru comercial de prin secolul 5. Așezare slavă aflată pe drumul comercial dintre Scandinavia și Constantinopol, Kievul a plătit tribut hazarilor,[3] până când a fost capturat de varegi (vikingi) la mijlocul secolului 9. Sub conducere varegă, orașul a devenit capitala Rusiei Kievene, primul stat slav de est. Distrus complet în timpul invaziilor mongole din 1240, orașul a pierdut mult din influența sa în secolele care au urmat. A fost capitală provincială de importanță marginală la periferia teritoriilor controlate de puternicii vecini, întâi de Lituania, apoi de Polonia și Rusia.[4]
Orașul a prosperat din nou în timpul Revoluției Industriale din Imperiul Rus de la sfârșitul secolului 19. În 1918, după ce Republica Națională Ucraineană și-a declarat independența de Rusia Sovietică, Kievul a devenit capitala acesteia. Începând cu 1921, Kievul a fost oraș al Republicii Sovietice Socialiste Ucrainene, care a fost proclamată de Armata Roșie, și, din 1934, Kievul a fost capitala acesteia. Orașul a fost aproape complet ruinat în timpul celui de-Al Doilea Război Mondial, dar și-a revenit rapid în anii postbelici, rămânând al treilea cel mai mare oraș din Uniunea Sovietică.
În urma căderii Uniunii Sovietice și a obținerii independenței Ucrainei în 1991, Kiev a rămas capitala Ucrainei și a avut parte de un aflux constant de migranți etnici ucraineni din alte regiuni ale țării.[5] În timpul transformării țării într-o economie de piață și democrație reprezentativă, Kiev a continuat să fie cel mai mare și mai bogat oraș al Ucrainei. Producția sa industrială dependentă de armament a căzut după colapsul sovietic, fapt ce a afectat știința și tehnologia, dar noi sectoare ale economiei precum serviciile și finanțele au facilitat creșterea Kievul în ce privește salariile și investițiile, precum și furnizarea continuă de fonduri pentru dezvoltarea spațiului locativ și a infrastructurii urbane. Kiev s-a manifestat ca cea mai pro-occidentală regiune a Ucrainei; partidele care susținut integrarea în Uniunea Europeană domină la alegeri în Kiev.[6][7][8][9]
|title=
(ajutor)
|access-date=
(ajutor)
|access-date=
(ajutor)