Om Fosilă: 0.195–0 mln. ani în urmă Pleistocen – prezent | |
---|---|
![]() | |
Imagine a unui bărbat și a unei femei | |
Stare de conservare | |
Clasificare științifică | |
Domeniu: | Eukaryota |
Regn: | Animalia |
Subregn: | Eumetazoa |
(neclasificat): | Bilateria |
Supraîncrengătură: | Deuterostomia |
Încrengătură: | Chordata |
Subîncrengătură: | Vertebrata |
Infraîncrengătură: | Gnathostomata |
Supraclasă: | Tetrapoda |
(neclasificat): | Synapsida |
Clasă: | Mammalia |
Subclasă: | Theria |
Infraclasă: | Placentalia |
Magnordin: | Boreoeutheria |
Supraordin: | Euarchontoglires |
(neclasificat): | Euarchonta |
Ordin: | Primates |
Subordin: | Haplorrhini |
Infraordin: | Simiiformes |
Parvordin: | Catarrhini |
Suprafamilie: | Hominoidea |
Familie: | Hominidae |
Subfamilie: | Homininae |
Trib: | Hominini |
Subtrib: | Hominina |
Gen: | Homo |
Specie: | H. sapiens |
Nume binomial | |
Homo sapiens Linnaeus, 1758 | |
Subspecii | |
| |
![]() | |
Densitatea populației Homo sapiens | |
Sinonime | |
Species synonymy[2] aethiopicus Bory de St. Vincent, 1825 americanus Bory de St. Vincent, 1825 arabicus Bory de St. Vincent, 1825 aurignacensis Klaatsch & Hauser, 1910 australasicus Bory de St. Vincent, 1825 cafer Bory de St. Vincent, 1825 capensis Broom, 1917 columbicus Bory de St. Vincent, 1825 cro-magnonensis Gregory, 1921 drennani Kleinschmidt, 1931 eurafricanus (Sergi, 1911) grimaldiensis Gregory, 1921 grimaldii Lapouge, 1906 hottentotus Bory de St. Vincent, 1825 hyperboreus Bory de St. Vincent, 1825 indicus Bory de St. Vincent, 1825 japeticus Bory de St. Vincent, 1825 melaninus Bory de St. Vincent, 1825 monstrosus Linnaeus, 1758 neptunianus Bory de St. Vincent, 1825 palestinus McCown & Keith, 1932 patagonus Bory de St. Vincent, 1825 priscus Lapouge, 1899 proto-aethiopicus Giuffrida-Ruggeri, 1915 scythicus Bory de St. Vincent, 1825 sinicus Bory de St. Vincent, 1825 spelaeus Lapouge, 1899 troglodytes Linnaeus, 1758 wadjakensis Dubois, 1921 | |
Modifică text ![]() |
Oamenii (Homo sapiens) sunt o specie de primate. Ei sunt singurii membri existenți ai subtribului Hominina și – împreună cu cimpanzeii, gorilele și urangutanii – fac parte din familia Hominidae (maimuțe antropoide sau hominizi). Oamenii sunt animale de uscat, caracterizate prin postura erectă și locomoția bipedă, dexteritate manuală mare și utilizare intensă a uneltelor comparativ cu alte animale, utilizarea limbajului complex în comparație cu alte comunicații animale, creiere mai mari, mai complexe decât alte primate.[3][4] Oamenii sunt foarte sociali și tind să trăiască în structuri sociale complexe compuse din multe grupuri cooperante și concurente, de la familii și rețele de rudenie până la state politice. Interacțiunile sociale dintre oameni au stabilit o mare varietate de valori, norme sociale și ritualuri, care susțin societatea umană. Curiozitatea și dorința umană de a înțelege și influența mediul înconjurător și de a explica și manipula fenomene au motivat dezvoltarea științei, filosofiei, mitologiei, religiei și a altor domenii ale cunoașterii.
Deși unii oameni de știință echivalează termenul de oameni cu toți membrii genului Homo, în uz comun se referă în general la Homo sapiens, singurul membru existent. Oamenii moderni din punct de vedere anatomic au apărut în Africa cu aproximativ 300.000 de ani în urmă,[5] evoluând din Homo heidelbergensis sau dintr-o specie similară și migrând din Africa, înlocuind treptat populațiile locale de oameni arhaici. Pentru cea mai mare parte a istoriei, toți oamenii au fost vânători-culegători nomazi. Oamenii au început să manifeste modernitate comportamentală în urmă cu aproximativ 160.000-60.000 de ani.[6][7][8][9][10] Revoluția neolitică, care a început în Asia de sud-vest cu aproximativ 13.000 de ani în urmă (și separat în alte câteva locuri), a dus la apariția agriculturii și a așezărilor umane permanente. Pe măsură ce populațiile au devenit mai mari și mai dense, formele de guvernare s-au dezvoltat în cadrul și între comunități și a crescut numărul de civilizații. Oamenii au continuat să se extindă, în 2023 fiind o populație globală de 8 miliarde.[11][12]
Deși oamenii variază în multe trăsături (cum ar fi predispozițiile genetice și caracteristicile fizice), doi oameni oricare au o similaritate genetică de cel puțin 99%. La oameni există dimorfism sexual: în general, bărbații au o forță corporală mai mare, iar femeile au un procent mai mare de grăsime corporală. La pubertate, oamenii dezvoltă caracteristici sexuale secundare.
Oamenii sunt omnivori, capabili să consume o mare varietate de materiale vegetale și animale și au folosit focul și alte forme de căldură pentru a pregăti și găti alimente încă de pe vremea lui Homo erectus. Pot supraviețui până la opt săptămâni fără mâncare și trei sau patru zile fără apă. Oamenii sunt în general diurni, dormind în medie șapte până la nouă ore pe zi. Nașterea este periculoasă, cu un risc ridicat de complicații și deces. Adesea, atât mama, cât și tatăl asigură îngrijirea copiilor lor, care sunt neputincioși la naștere.
Oamenii au un cortex prefrontal mare și foarte dezvoltat, regiunea creierului asociată cu o cogniție superioară. Sunt inteligenți, capabili de memorie episodică, au expresii faciale flexibile, conștientizare de sine și capacitatea de a fi empatici. Mintea umană este capabilă de introspecție, de gândire, de imaginație, de voință și de a-și forma vederi asupra existenței. Acest lucru a permis mari progrese tehnologice și dezvoltarea unor instrumente complexe posibile prin rațiune și transmiterea cunoștințelor către generațiile ulterioare. Limbajul, arta și comerțul sunt caracteristici definitorii ale oamenilor. Rutele comerciale pe distanțe lungi au putut duce la explozii culturale și la distribuția resurselor care au oferit oamenilor un avantaj față de alte specii similare.