Serbia | |||||
Republica Serbia Република Србија Republika Srbija | |||||
| |||||
Imnul național: Bože pravde (Doamne fă dreptate) | |||||
| |||||
Geografie | |||||
---|---|---|---|---|---|
Suprafață | |||||
- totală | 88,361 km² (locul 113) | ||||
Apă (%) | 0,13 | ||||
Cel mai înalt punct | Rudoka (2.660 m) ![]() | ||||
Cel mai jos punct | Râul Timoc (28 m) ![]() | ||||
Cel mai mare oraș | Belgrad | ||||
Vecini | Ungaria România Bulgaria Macedonia de Nord Muntenegru Bosnia și Herțegovina Croația Albania Kosovo Uniunea Europeană ![]() | ||||
Fus orar | UTC +1/+2 | ||||
Populație | |||||
Densitate | 92 loc/km² | ||||
- Estimare 2017 | 7.022.268 | ||||
Limbi oficiale | sârbă¹ | ||||
Etnonim | (masc.) sârb, (fem.) sârboaică, (pl.) sârbi | ||||
Guvernare | |||||
Sistem politic | republică parlamentarăunitară | ||||
Președinte(d) | Aleksandar Vučić ![]() | ||||
Prim-ministru(d) | Miloš Vučević[*] ![]() | ||||
Legislativ | Adunarea Națională a Serbiei ![]() | ||||
Capitala | Belgrad | ||||
Istorie | |||||
Independență față de Imperiul Otoman | |||||
Recunoscută | 13 iulie 1878 | ||||
Economie | |||||
PIB (PPC) | 2021 | ||||
- Total | ▲ $157.4 miliarde (fără Kosovo)[1] (locul 78) | ||||
- Pe cap de locuitor | ▲ $22,900 (fără Kosovo)[2] (locul 66) | ||||
PIB (nominal) | 2021 | ||||
- Total | ▲ $52 miliarde (fără Kosovo)[1] (locul 84) | ||||
- Pe cap de locuitor | (locul 66)▲ $7.497 (fără Kosovo)[1] | ||||
Gini (2019) | 33.3 | ||||
IDU | 0.806 (locul 64) | ||||
Monedă | dinar sârbesc (RSD ) | ||||
Coduri și identificatori | |||||
Cod CIO | SRB ![]() | ||||
Cod mobil | 220 ![]() | ||||
Prefix telefonic | +381 | ||||
ISO 3166-2 | RS ![]() | ||||
Domeniu Internet | .rs² | ||||
Prezență online | |||||
site web oficial hasthtag | |||||
Modifică date / text ![]() |
Serbia (în sârbă Србија, cu alfabetul latin: Srbija; ),[a] oficial Republica Serbia (în sârbă Република Србија, cu alfabetul latin: Republika Srbija [repǔblika sř̩bija] ), este o țară situată la răscrucea Europei Centrale[6] cu Europa de Sud-Est, în sudul Câmpiei Panonice și în Balcanii centrali.[7] Statul suveran se învecinează cu Ungaria la nord, cu România la nord-est, cu Bulgaria la sud-est, cu Macedonia de Nord la sud, cu Croația și cu Bosnia și Herțegovina la vest și cu Muntenegru spre sud-vest. Țara revendică o frontieră cu Albania prin teritoriul disputat(d) Kosovo. Serbia numără aproximativ 7 milioane de locuitori.[8] Capitala sa, Belgrad, se numără printre cele mai vechi și mai mari orașe din sud-estul Europei.[9][7][10]
Teritoriul a fost locuit din paleolitic, iar migrațiile slave în Balcani dintre secolele V-VII au dus la formarea câtorva state(d) suverane în Evul Mediu timpuriu, state care uneori au recunoscut în mod nominal suzeranitatea bizantină, francă și maghiară. Regatul Serbiei a obținut recunoașterea de către Vatican și Constantinopol în 1217, ajungând la apogeu în 1346 ca un Țarat Sârb de relativ scurtă durată. La mijlocul secolului al XVI-lea, întreaga Serbia modernă a fost anexată de otomani, dominație uneori întreruptă(d) de Imperiul Habsburgic, care a început să se extindă(d) spre Serbia Centrală pe la sfârșitul secolului al XVII-lea, reușind să cucerească și să mențină sub control un cap de pod în Vojvodina modernă. La începutul secolului al XIX-lea, Revoluția sârbă a dus la apariția statului național ca prima monarhie constituțională din regiune, care și-a extins ulterior teritoriul.[11] După pierderile omenești dezastruoase din Primul Război Mondial și unificarea ulterioară a fostei coroane Habsburgice a Voivodinei (și a altor teritorii) cu Serbia, țara a cofondat, împreună cu alte popoare slave sudice, Iugoslavia, stat ce a existat în diferite configurații politice până la războaiele iugoslave din anii 1990. În procesul destrămării Iugoslaviei, Serbia a format o uniune statală cu Muntenegru[12] care a fost însă dizolvată pe cale pașnică în 2006.[13] În 2008, parlamentul provinciei Kosovo a declarat în mod unilateral independența acestui teritoriu, și a fost recunoscut de majoritatea țărilor membre ONU.
Serbia este membră a ONU, Consiliului Europei, OSCE, PpP, OCEMN, CEFTA și în curs de aderare la OMC.[14] Începând din 2014, țara negociază aderarea la UE cu perspectiva aderării la Uniunea Europeană până în 2025.[15] Din 2007, Serbia aderă formal la politica de neutralitate militară. O economie cu venituri medii spre ridicate,[16] dominată de sectorul serviciilor, urmat de sectorul industrial și agricultura, țara se situează relativ sus pe indicele dezvoltării umane (66), [17] indicele progresului social(d) (45),[18] și pe indicele global al păcii (54). [19]
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numite IMFWEORS
Eroare la citare: Există etichete <ref>
pentru un grup numit „lower-alpha”, dar nu și o etichetă <references group="lower-alpha"/>