Tento článok sa zaoberá aktuálnym vesmírnym letom. Údaje sa počas letu môžu zmeniť. |
MAVEN | |
---|---|
![]() Sonda MAVEN | |
Prevádzkovateľ | NASA |
Výrobca | Lockheed Martin CU-Boulder Berkeley NASA GSFC |
Typ misie | Výskum atmosféry Marsu |
Družica | Mars |
Dátum vstupu na orbitu | 22. september 2014, 02:24 UTC |
Dátum štartu | 18. november 2013, 18:28 UTC |
Kozmodróm | Cape Canaveral SLC-41 |
Nosná raketa | Atlas V 401/Centaur |
Trvanie | 1 rok trvajúvca vedecká misia a v septembri 2016 rozšírená o 6 rokov ako telekomunikačná prenosová družica. |
COSPAR ID | 2013-063A |
Kat. číslo | 39378 |
Webstránka | nasa.gov/mission pages/maven/main/index.html |
Hmotnosť | 2 454 kg |
Energia | 1 135 W |
Elementy dráhy | |
Inklinácia | 75° |
Perióda | 4,5 h |
Apoapsida | 6 200 km |
Periapsida | 150 km |
MAVEN (Mars Atmosphere and Volatile EvolutioN Mission) je misia americkej NASA, ktorá je zameraná na výskum atmosféry Marsu z obežnej dráhy. Hlavná ciele misie sú zistiť, ako planéta Mars časom prišla o svoju atmosféru a vodu.[1]
MAVEN úspešne odštartovala na rakete Atlas V na začiatku prvého štartovacieho okna stanoveného na 18. novembra 2013. Prvý zážih horného stupňa Centaur zmenil orbitu na kruhovú a usadil sondu na tzv. parkovacej dráhe. Po 27 minútach sa motor Centauru zapálil znovu tentoraz na cca 5 minút a poslal sondu MAVEN na heliocentrickú preletovú dráhu k Marsu.[2]
22. septembra 2014 sa MAVEN dostala k Marsu a usadila sa na areocentrickej eliptickej dráhe 6 200 km x 150 km nad povrchom planéty.[3]
5. novembra 2015 NASA oznámila, že údaje z MAVEN potvrdzujú zvýšenie strácania atmosféry Marsu počas slnečných búrok. Erózia atmosféry časticami slnečného vetra počas zvýšenej slnečnej aktivity hrala kľúčovú úlohu v strate atmosféry z oxidu uhličitého (dominujúceho plynu v atmosfére Marsu), ktorý vďaka skleníkovému efektu udržiaval povrch Marsu relatívne teplý a vytváral podmienky vhodné pre výskyt tekutej povrchovej vody, na rozdiel od dnešnej suchej a chladnej pustiny. K strate väčšiny hustej atmosféry došlo, podľa interpretácie údajov z misie MAVEN, približne pred 4,2 až 3,7 miliardami rokov, v dôsledku zmien v magnetosfére Marsu, súvisacich s chladnutím a zmenšovaním tekutého jadra planéty. Súčasné priemerné tempo erózie atmosféry v dôsledku slnečného vetra sa odhaduje na približne 100 gramov za sekundu s prechodným 10- až 20-násobným zvýšením v prípade zásahu planéty časticami po výrone koronálnej hmoty.[4][5]
<ref>
; nebol zadaný text pre referencie s názvom jpl-maven-overview
<ref>
; nebol zadaný text pre referencie s názvom william-2013-atlas-v
<ref>
; nebol zadaný text pre referencie s názvom nasa-moi-fact-sheet
<ref>
; nebol zadaný text pre referencie s názvom space-2015-mast-lost-atmosphere
<ref>
; nebol zadaný text pre referencie s názvom nasa-2015-solar-wind