Turecká republika | |||||
| |||||
Národné motto: Yurtta Sulh, Cihanda Sulh (Mier vo vlasti, mier vo svete) | |||||
Štátna hymna: İstiklâl Marşı | |||||
![]() | |||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | Türkiye Cumhuriyeti | ||||
• krátky | Türkiye | ||||
Hlavné mesto | Ankara 39°55′ S.š. 32°50′ V.d. | ||||
Najväčšie mesto | Istanbul | ||||
Úradné jazyky | turečtina
| ||||
Štátne zriadenie Prezident Viceprezident |
prezidentská republika Recep Tayyip Erdoğan Fuat Oktay | ||||
Vznik | 29. október 1923 | ||||
Susedia | Bulharsko, Grécko, Irak, Sýria, Irán, Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
783 356 km² (36.) km² (1,3 %) | ||||
Počet obyvateľov • odhad (2018) • sčítanie (2017) • hustota (2018) |
82 003 882 (19.) 79 814 871 105/km² (107.) | ||||
HDP • celkový • na hlavu (PKS) |
2019 631 miliárd $ (17.) 28 625 $ (45.) | ||||
Index ľudského rozvoja (2021) | 0,838 (48.) – veľmi vysoký | ||||
Mena | Turecká líra (TRY) | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
(UTC+3) (UTC) | ||||
Medzinárodný kód | TUR / TR | ||||
Medzinárodná poznávacia značka | TR | ||||
Internetová doména | .tr | ||||
Smerové telefónne číslo | +90 | ||||
Gramotnosť: 80% |
Súradnice: 39°S 36°V / 39°S 36°V
Turecko (tur. Türkiye), dlhý tvar Turecká republika (tur. Türkiye Cumhuriyeti), je euroázijská krajina nachádzajúca sa hlavne na Anatólskom polostrove v západnej Ázii, s menšou časťou na Balkánskom polostrove v juhovýchodnej Európe. Východná Trácia, časť Turecka v Európe, je od Anatólie oddelená Marmarským morom, Bosporom a Dardanely (súhrnne nazývané Turecké úžiny). Istanbul, ktorý sa nachádza na Európskom aj Ázijskom kontinente, je najväčším mestom v krajine, zatiaľ čo hlavným mestom je Ankara. Turecko hraničí na severozápade s Gréckom a Bulharskom; na severe s Čiernym morom; na severovýchode s Gruzínskom; na východe s Arménskom, a Iránom; na juhovýchode s Irakom; na juhu so Sýriou a Stredozemným morom; a na západe s Egejským morom. Približne 70 až 80 percent obyvateľov krajiny sú Turci,[1] kým Kurdov je najväčšia menšina, medzi 15 až 20 percentami obyvateľstva.
V rôznych častiach svojej histórie bolo územie obývané rôznymi civilizáciami vrátane anatolských národov, Asýrčanov, Grékov, Trákov, Frýgov, Urartov a Arménov. Helenizácia sa začala počas éry Alexandra Veľkého a pokračovala až do byzantskej éry. Seldžuckí Turci začali osídľovať toto územie v 11. storočí a ich víťazstvo nad Byzantíncami v bitke pri Mantzikerte v roku 1071 symbolizuje založenie Turecka pre mnohých tureckých nacionalistov. Rumský sultanát vládol Anatólii až do mongolskej invázie v roku 1243, kedy sa rozpadla na malé turecké kniežatstvá zvané bejliky. Začiatkom konca 13. storočia začali Osmani zjednocovať bejliky a dobýjať Balkán. Turkifikácia Anatólie sa počas osmanského obdobia zvýšila. Po tom, čo Mehmed II. v roku 1453 dobyl Konštantínopol, osmanská expanzia pokračovala pod vládou Selima I. Počas vlády Süleymana I. zahŕňala Osmanská ríša veľkú časť juhovýchodnej Európy, západnej Ázie a severnej Afriky a stala sa svetovou veľmocou. Od konca 18. storočia moc ríše klesala s postupnou stratou teritórií a prehrami v bitkách. V snahe upevniť oslabujúce sociálne a politické základy ríše začal robiť Mahmud II. začiatkom 19. storočia modernizáciu, ktorá priniesla reformy vo všetkých oblastiach štátu vrátane armády a byrokracie, spolu s emancipáciou všetkých občanov.
Štátny prevrat v roku 1913 v skutočnosti podriadil krajinu trom Pašom, ktorí boli do veľkej miery zodpovední za vstup ríše do prvej svetovej vojny v roku 1914. Počas prvej svetovej vojny sa osmanská vláda dopustila genocídy proti svojim arménskym, asýrskym a pontským gréckym občanom.