Republika Armenija Հայաստանի Հանրապետություն Hajastani Hanrapetutjun | |
---|---|
Himna: Մեր Հայրենիք (armensko) Mer Hajrenik (prečrkovano) »Naša domovina« | |
![]() | |
Glavno mesto | Erevan |
Uradni jeziki | armenščina |
Demonim(i) | Armenec, Armenka |
Vlada | parlamentarna republika[1] |
• predsednik | Vahagn Hačaturjan |
• premier | Nikol Pašinjan |
Neodvisnost | |
• Prva Republika Armenija | 28. maj 1918 |
• neodvisnost od Sovjetske zveze | 23. september 1991 |
Površina | |
• skupaj | 29.743 km2 (138.) |
• voda (%) | 4,71[2] |
Prebivalstvo | |
• ocena 2024[3] | 3.015.400 |
• popis 2022[4] | 2.932.731 |
• gostota | 101,4/km2 |
BDP (ocena 2023)[5] | |
• skupaj (nominal.) | 24.54 mrd. USD |
• skupaj (PKM) | 58,50 mrd. USD |
• na preb. (nominal.) | 8283 USD |
• na preb. (PKM) | 19.745 USD |
Gini (2019) | 29,9 nizek |
HDI (2021) | ![]() visok · 85. |
Valuta | dram (AMD) |
Časovni pas | UTC +4 (AMT) |
Stran vožnje | desna |
Klicna koda | 374 |
Internetna domena | .am |
Republika Armenija je celinska država v južnem Zakavkazju, ozemeljskem pasu med Črnim morjem in Kaspijskim jezerom. Na severu meji na Gruzijo, na vzhodu na Azerbajdžan, na jugu na Iran in na azerbajdžansko eksklavo Nahičevan ter na zahodu na Turčijo. Pred razpadom Sovjetske zveze je Armeniji po Stalinovem odloku (iz leta 1923, ko je bil minister za narodnosti) pripadala še eksklava Baškend znotraj ozemlja Azerbajdžana, slednjemu pa so pripadale štiri eksklave znotraj province Tavuš in še ena znotraj province Ararat v Armeniji. Po razpadu Sovjetske zveze in ob izbruhu napetosti zaradi Gorskega Karabaha sta obe državi zasedli te eksklavice znotraj svojih ozemelj. Trenutno sta odprti le meji z Gruzijo in Iranom, meji s Turčijo in Azerbajdžanom pa sta hermetično zaprti.
<ref>
; sklici, poimenovani popis2022
, ne vsebujejo besedila (glej stran pomoči).