Berilij, 4Be![upright=0,65](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Be-140g.jpg/220px-Be-140g.jpg) |
|
Izgovarjava | IPA: [bɛˈɾiːli] |
---|
Videz | belosiv metaličen |
---|
Standardna atomska teža Ar, std(Be) | 7000901218310000000♠9,0121831(5)[1] |
---|
|
|
Vrstno število (Z) | 4 |
---|
Skupina | skupina 2 (zemljoalkalijske kovine) |
---|
Perioda | perioda 2 |
---|
Blok | blok s |
---|
Razporeditev elektronov | [He] 2s2 |
---|
Razporeditev elektronov po lupini | 2, 2 |
---|
|
Faza snovi pri STP | trdnina |
---|
Tališče | 1287 °C |
---|
Vrelišče | 2469 °C |
---|
Gostota (blizu s.t.) | 1,85 g/cm3 |
---|
v tekočem stanju (pri TT) | 1,690 g/cm3 |
---|
Kritična točka | 4.932 °C, MPa (ekstrapolirana) |
---|
Talilna toplota | 12,2 kJ/mol |
---|
Izparilna toplota | 292 kJ/mol |
---|
Toplotna kapaciteta | 16,443 J/(mol·K) |
---|
Parni tlak
P (Pa)
|
1
|
10
|
100
|
1 k
|
10 k
|
100 k
|
pri T (°C)
|
1.189
|
1.335
|
1.518
|
1.750
|
2.054
|
2.469
|
|
|
Oksidacijska stanja | 0,[2] +1,[3] +2 (amfoterni oksid) |
---|
Elektronegativnost | Paulingova lestvica: 1,57 |
---|
Ionizacijske energije | - 1.: 899,5 kJ/mol
- 2.: 1757,1 kJ/mol
- 3.: 14.848,7 kJ/mol
- (več)
|
---|
Atomski polmer | empirično: 112 pm |
---|
Kovalentni polmer | 96±3 pm |
---|
Van der Waalsov polmer | 153 pm |
---|
Spektralne črte berilija |
|
Pojavljanje v naravi | prvobitno |
---|
Kristalna struktura | heksagonalna gosto zložena (hgz) |
---|
Hitrost zvoka tanka palica | 12.890 m/s (pri r.t.)[4] |
---|
Temperaturni raztezek | 11,3 µm/(m⋅K) (pri 25 °C) |
---|
Toplotna prevodnost | 200 W/(m⋅K) |
---|
Električna upornost | 36 nΩ⋅m (pri 20 °C) |
---|
Magnetna ureditev | diamagnetik |
---|
Magnetna susceptibilnost | −9,0·10−6 cm3/mol[5] |
---|
Youngov modul | 287 GPa |
---|
Strižni modul | 132 GPa |
---|
Stisljivostni modul | 130 GPa |
---|
Poissonovo razmerje | 0,032 |
---|
Mohsova trdota | 5,5 |
---|
Trdota po Vickersu | 1670 MPa |
---|
Trdota po Brinellu | 590–1320 MPa |
---|
Številka CAS | 7440-41-7 |
---|
|
Odkritje | Louis Nicolas Vauquelin (1798) |
---|
Prva izolacija | Friedrich Wöhler in Antoine Bussy (1828) |
---|
|
|
Kategorija: Berilij prikaži · pogovor · uredi · zgodovina | reference |
Berílij (latinsko beryllium) je kemijski element s simbolom Be in vrstnim številom 4. Ta strupeni, dvovalentni element je jekleno sive barve, odporen in lahek, vendar lomljiv. Je zemljoalkalijska kovina, ki jo najbolj uporabljajo za učvrščevanje zlitin (najpomembnejša je berilijev baker).
- ↑ Meija, Juris; in sod. (2016). »Atomic weights of the elements 2013 (IUPAC Technical Report)«. Pure and Applied Chemistry. 88 (3): 265–91. doi:10.1515/pac-2015-0305.
- ↑ Be(0) has been observed; see »Beryllium(0) Complex Found«. Chemistry Europe. 13. junij 2016.
- ↑ »Beryllium: Beryllium(I) Hydride compound data« (PDF). bernath.uwaterloo.ca. Pridobljeno 10. decembra 2007.
- ↑ Haynes, William M., ur. (2011). CRC Handbook of Chemistry and Physics (92. izd.). Boca Raton, FL: CRC Press. str. 14.48. ISBN 1439855110.
- ↑ Weast, Robert (1984). CRC, Handbook of Chemistry and Physics. Boca Raton, Florida: Chemical Rubber Company Publishing. str. E110. ISBN 0-8493-0464-4.