Bor, 5 B Izgovarjava Alotropi α-, β-romboedričen, β-tetragonalen (in več ) Videz črnorjav Standardna atomska teža A r, std (B) [7001108059999999999♠ 10,806 ; 7001108210000000000♠ 10,821 ] običajno: 7001108100000000000♠ 10,81
Vrstno število (Z ) 5 Skupina skupina 13 (borova skupina) Perioda perioda 2 Blok blok p Razporeditev elektronov [He ] 2s2 2p1 Razporeditev elektronov po lupini 2, 3 Faza snovi pri STP trdnina Tališče 2076 °C Vrelišče 3927 °C Gostota v tekočem stanju (pri TT ) 2,08 g/cm3 Talilna toplota 50,2 kJ/mol Izparilna toplota 508 kJ/mol Toplotna kapaciteta 11,087 J/(mol·K) Parni tlak
P (Pa)
1
10
100
1 k
10 k
100 k
pri T (°C)
2.075
2.289
2.549
2.868
3.272
3.799
Oksidacijska stanja −5, −1, 0,[ 2] +1, +2, +3 [ 3] [ 4] (rahlo kisel oksid) Elektronegativnost Paulingova lestvica: 2,04 Ionizacijske energije 1.: 800,6 kJ/mol 2.: 2427,1 kJ/mol 3.: 3659,7 kJ/mol (več ) Atomski polmer empirično: 90 pm Kovalentni polmer 84±3 pm Van der Waalsov polmer 192 pm Spektralne črte boraPojavljanje v naravi prvobitno Kristalna struktura romboedrična Hitrost zvoka tanka palica 16,200 m/s (pri 20 °C) Temperaturni raztezek v β obliki: 5–7 µm/(m⋅K) (pri 25 °C)[ 5] Toplotna prevodnost 27,4 W/(m⋅K) Električna upornost ~106 Ω⋅m (pri 20 °C) Magnetna ureditev diamagnetik [ 6] Magnetna susceptibilnost −6,7·10−6 cm3 /mol[ 6] Mohsova trdota ~9,5 Številka CAS 7440-42-8 Odkritje Joseph Louis Gay-Lussac in Louis Jacques Thénard [ 7] (30. junij 1808) Prva izolacija Humphry Davy [ 8] (9. julij 1808)
Odstotek 10 B je v naravnih vzorcih 19,1–20,3%, ostalo pa je 11 B.[ 10] Kategorija: Bor prikaži · pogovor · uredi · zgodovina | reference
Bór (latinsko borium) je kemijski element , ki ima v periodnem sistemu simbol B in vrstno število 5 . Ta trivalentni metaloid v izobilju nastopa v rudi boraks . Obstajata dva alotropa bora; amorfni bor je rjav prah, kovinski bor pa je črn. Kovinska oblika je trdna (9,3 na Mohsovi lestvici ) in slabo prevodna pri sobnih temperaturah. V naravi nikoli ne najdemo v prosti obliki.
Na2 B4 O7 - Boraks - talilno sredstvo
↑ Van Setten et al. 2007, pp. 2460–1
↑ Braunschweig, H.; Dewhurst, R. D.; Hammond, K.; Mies, J.; Radacki, K.; Vargas, A. (2012). »Ambient-Temperature Isolation of a Compound with a Boron-Boron Triple Bond«. Science . 336 (6087): 1420–2. Bibcode :2012Sci...336.1420B . doi :10.1126/science.1221138 . PMID 22700924 . S2CID 206540959 .
↑ Zhang, K.Q.; Guo, B.; Braun, V.; Dulick, M.; Bernath, P.F. (1995). »Infrared Emission Spectroscopy of BF and AIF« (PDF) . J. Molecular Spectroscopy . 170 (1): 82. Bibcode :1995JMoSp.170...82Z . doi :10.1006/jmsp.1995.1058 .
↑ Melanie Schroeder. Eigenschaften von borreichen Boriden und Scandium-Aluminium-Oxid-Carbiden (PDF) (v nemščini). str. 139.
↑ Holcombe Jr., C. E.; Smith, D. D.; Lorc, J. D.; Duerlesen, W. K.; Carpenter; D. A. (Oktober 1973). »Physical-Chemical Properties of beta-Rhombohedral Boron«. High Temp. Sci . 5 (5): 349–57.
↑ 6,0 6,1 Haynes, William M., ur. (2016). CRC Handbook of Chemistry and Physics (97th izd.). CRC Press . str. 4.127. ISBN 9781498754293 .
↑ Gay Lussac, J.L.; Thenard, L.J. (1808). »Sur la décomposition et la recomposition de l'acide boracique« . Annales de chimie . 68 : 169–174.
↑ Davy H (1809). »An account of some new analytical researches on the nature of certain bodies, particularly the alkalies, phosphorus, sulphur, carbonaceous matter, and the acids hitherto undecomposed: with some general observations on chemical theory« . Philosophical Transactions of the Royal Society of London . 99 : 39–104. doi :10.1098/rstl.1809.0005 .
↑ 9,0 9,1 »Atomic Weights and Isotopic Compositions for All Elements« . National Institute of Standards and Technology. Pridobljeno 21. septembra 2008 .
↑ Szegedi, S.; Váradi, M.; Buczkó, Cs. M.; Várnagy, M.; Sztaricskai, T. (1990). »Determination of boron in glass by neutron transmission method«. Journal of Radioanalytical and Nuclear Chemistry Letters . 146 (3): 177. doi :10.1007/BF02165219 .