Država Izrael | |
---|---|
Himna: הַתִּקְוָה (Hatīkvāh; "Upanje") | |
![]() Položaj Izraela (zelena barva) in ozemelj, ki jih Izrael zaseda (svetlo zelena barva) | |
Glavno mesto | Jeruzalem (omejeno priznanje)[fn 1][fn 2] 31°47′N 35°13′E / 31.783°N 35.217°E |
Uradni jeziki | hebrejščina |
»Poseben status« | arabščina[fn 3] |
Etnične skupine (2022)[13] | |
Religija (2022)[13] |
|
Demonim(i) | Izraelec, Izraelka |
Vlada | Unitarna parlamentarna republika |
Jicak Hercog | |
Benjamin Netanjahu | |
Amir Ohana | |
Uzi Vogelman | |
Zakonodajalec | Kneset |
Neodvisnost po koncu britanskega mandata za Palestino | |
14. maj 1948 | |
• Sprejem v Združene narode | 11. maj 1949 |
1958–2018 | |
Površina | |
• skupaj | 20.770–22.072 km2 (149.) |
• voda (%) | 2,71 (leta 2015)[14] |
Prebivalstvo | |
• ocena junij 2024[15] | 9.921.000 |
• popis 2022[16] | 9.601.720[fn 4] |
BDP (ocena 2022[18]) | |
• skupaj (nominal.) | ![]() |
• skupaj (PKM) | ![]() |
• na preb. (nominal.) | ![]() |
• na preb. (PKM) | ![]() |
Gini (2018) | 34,8[17][19] srednji |
HDI (2019) | ![]() zelo visok · 19. |
Valuta | novi šekel (₪) (ILS) |
Časovni pas | UTC +2 (IST) |
• poletni | UTC +3 (IDT) |
Format datuma | |
Stran vožnje | desna |
Klicna koda | +972 |
Oznaka ISO 3166 | IL |
Internetna domena | .il |
|
Izrael (hebrejsko יִשְרָאֵל, latinizirano: Jisra'el, arabsko إسرائيل, latinizirano: Isrā'īl) uradno Država Izrael (מְדִינַת יִשְרָאֵל, Medinat Jisra'el, دَوْلَةْ إِسْرَائِيل, Dawlat Isrā'īl) je država na južnem Levantu na Bližnjem vzhodu. Je edina številčno večinsko judovska država na svetu,[21] v kateri živijo tudi arabski muslimani, kristjani, druzi, beduini in številne druge verske in etnične, večinoma arabske manjšine.
Na severu meji na Libanon, na severovzhodu na Sirijo, na vzhodu na Jordanijo in Zahodni breg, na jugu na Egipt, na jugozahodu na Gazo, na zahodu pa na Sredozemsko morje; na skrajnem jugu ima tudi izhod na Rdeče morje. Proglašeno glavno mesto Izraela je Jeruzalem, največje urbano območje in gospodarsko središče države pa je Tel Aviv.
Izrael leži na območju, Judom znanem kot dežela Izrael, ostalim pa kot regija Palestina, Sveta dežela ali Kanaan. V antiki je tod domovala kanaanska civilizacija in zatem kraljestvi Izraela in Judeje, pozneje pa različni imperiji od rimskega do osmanskega, pod katerimi je regija večkrat spremenila demografsko sestavo.[22] Protijudovsko razpoloženje v Evropi v 19. stoletju je spočelo sionizem, gibanje za vzpostavitev judovske domovine v Palestini, ki je pridobilo podporo Britanije; ta je po prvi svetovni vojni zasedla regijo, ki je bila v medvojnem obdobju cilj množičnega judovskega priseljevanja.[23][24] Sodobni Izrael temelji na odločitvi Združenih narodov iz leta 1947 o delitvi območja na judovsko in arabsko državo. Delitev so sprejeli judovski voditelji, zavrnili pa arabski. Po razglasitvi neodvisnosti Izraela 14. maja 1948 so na ozemlje združeno vdrle arabske države, od takrat pa je sledilo več vojn, ki jih danes pojmujemo kot arabsko-izraelski konflikt. Po šestdnevni vojni leta 1967 je Izrael brez mednarodnega priznanja okupiral Zahodni breg, Gazo, Sinajski polotok (pozneje vrnjen Egiptu) in sirsko Golansko višavje. Po jomkipurski vojni je bil dosežen mirovni dogovor z Egiptom in Jordanijo, mirovni procesi s Palestino pa kljub sklenitvi prehodnih sporazumov iz Osla ostajajo neuspešni. Delovanje Izraela na zasedenih območjih je deležno vztrajne kritike s strani mednarodne skupnosti, med drugim na račun po mednarodnem pravu nezakonite okupacije,[25] ustanavljanja nezakonitih naselbin,[26] sistematičnega kršenja človekovih pravic na zasedenih območjih[27][28][29][30] ter vključno z obtožbami vojnih zločinov[31][32][33] in genocida.[34]
Izrael nima uradne ustave, v njegovih temeljnih zakonih pa je utemeljen enodomen parlament kneset, ki sestavlja vlado pod vodstvom premierja in voli predsednika s protokolarno vlogo.[35] Je edina država na svetu z oživljenim uradnim jezikom, hebrejščino. Njegovo gospodarstvo je eno največjih na Bližnjem vzhodu, njegov BDP na prebivalca in indeks človeškega razvoja pa sta med najvišjimi v Aziji. Je med tehnološko najrazvitejšimi državami na svetu in po razširjenem prepričanju poseduje jedrsko orožje.[36][37][38][39][40][41] Od leta 2010 je država članica Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj.
The Czech Republic currently, before the peace between Israel and Palestine is signed, recognizes Jerusalem to be in fact the capital of Israel in the borders of the demarcation line from 1967." The Ministry also said that it would only consider relocating its embassy based on "results of negotiations.
{{citation}}
: Vzdrževanje CS1: samodejni prevod datuma (povezava)
The Arabic language has a special status in the state; Regulating the use of Arabic in state institutions or by them will be set in law.
<ref>
; sklici, poimenovani oecd
, ne vsebujejo besedila (glej stran pomoči).The fear of territorial displacement and dispossession was to be the chief motor of Arab antagonism to Zionism down to 1948 (and indeed after 1967 as well).Also quoted, among many, by Mark M. Ayyash (2019). Hermeneutics of Violence: A Four-Dimensional Conception. University of Toronto Press, p. 195 Arhivirano 22 March 2024 na Wayback Machine., ISBN 1487505868. Accessed 22 March 2024.
The real controversy hovering over all the litigation on the security barrier concerns the fate of the Israeli settlements in the occupied territories. Since 1967, Israel has allowed and even encouraged its citizens to live in the new settlements established in the territories, motivated by religious and national sentiments attached to the history of the Jewish nation in the land of Israel. This policy has also been justified in terms of security interests, taking into consideration the dangerous geographic circumstances of Israel before 1967 (where Israeli areas on the Mediterranean coast were potentially threatened by Jordanian control of the West Bank ridge). The international community, for its part, has viewed this policy as patently illegal, based on the provisions of the Fourth Geneva Convention that prohibit moving populations to or from territories under occupation.
Napaka pri navajanju: Obstajajo <ref group=fn>
oznake na tej strani, toda sklici se ne bodo izpisali brez predloge {{sklici|group=fn}}
(glej stran pomoči).