Republika Madagaskar Repoblikan'i Madagasikara République de Madagascar Republic of Madagascar | |
---|---|
Geslo: Tanindrazana, Fahafahana, Fandrosoana (malgaško) Patrie, liberté, progrès (francosko) »Očetnjava, svoboda, napredek« | |
Himna: Ry Tanindraza nay malala ô O, naša ljubljena očetnjava | |
![]() | |
Glavno mesto | Antananarivo |
Uradni jeziki | malgaščina, francoščina |
Demonim(i) | Malgaš, Malgaška |
Vlada | Unitarna polpredsedniška republika |
• predsednik | Andry Rajoelina |
• predsednik vlade | Christian Ntsay |
Neodvisnost od Francije | |
ok. 1540 | |
6. avgust 1896 | |
• Malgaška republika razglašena | 14. oktober 1958 |
• Izjava o neodvisnosti | 26. junij 1960 |
Površina | |
• skupaj | 587.041[3] km2 (46.) |
• voda (%) | 0,9 % |
Prebivalstvo | |
• ocena 2023 | 28.812.195[4] (52.) |
• popis 1993 | 12.238.914 |
BDP (ocena 2023) | |
• skupaj (nominal.) | $15.763 milijard (139.) |
• skupaj (PKM) | 56,754 milijarde USD[5] (123.) |
• na preb. (nominal.) | $529 (188.) |
• na preb. (PKM) | $1906 (182.) |
Gini (2012) | 42,6 srednji |
HDI (2021) | 0,501 nizek · 173 |
Valuta | malgaški ariari (MGA) |
Časovni pas | UTC +3 (EAT) |
• poletni | UTC +3 (ne upoštevajo) |
Klicna koda | 261 |
Internetna domena | .mg |
1Uradni jeziki od 27. aprila 2007 |
Madagaskar, uradno Republika Madagaskar (malgaško Madagasikara, Repoblikan'i Madagasikara, francosko République de Madagascar) je otoška država, ki leži ob jugovzhodni obali Afrike. Je četrti največji otok na svetu, druga največja otoška država in 44. največja država na svetu. Njeno glavno in največje mesto je Antananarivo.
Madagaskar sestavljajo otok Madagaskar in številni manjši obrobni otoki. Po prazgodovinskem razpadu superceline Gondvane se je Madagaskar v zgodnji juri pred približno 180 milijoni let ločil od Afrike in pred približno 90 milijoni let, od Indijske podceline,[6] kar je omogočilo avtohtonim rastlinam in živalim, da so se razvijale v relativni izolaciji; posledično je to žarišče biotske raznovrstnosti in ena od 17 megadiverzitetnih držav na svetu, kjer je več kot 90 % divjih živali endemičnih. Otok ima subtropsko do tropsko morsko podnebje.
Madagaskar so med ali pred sredino prvega tisočletja našega štetja prvič naselila avstronezijska ljudstva,[7] ki so domnevno prispela s kanuji z oporniki iz današnje Indonezije. Okoli 9. stoletja našega štetja so se jim pridružili bantujski migranti, ki so prečkali Mozambiški preliv iz vzhodne Afrike.[8] Druge skupine so se sčasoma naselile na Madagaskarju in vsaka je trajno prispevala k malgaškemu kulturnemu življenju. Pozneje je malgaška etnična skupina pogosto razdeljena na 18 ali več podskupin, od katerih so največje Merina v osrednjem višavju.
Do poznega 18. stoletja je otoku Madagaskarju vladala razdrobljena paleta spreminjajočih se družbenopolitičnih zavezništev. V začetku 19. stoletja se je večina plemičev Merina združila in vladala kot Kraljevina Merina. Monarhija se je leta 1897 končala s priključitvijo k Franciji, od katere se je Madagaskar osamosvojil leta 1960. Država je od takrat prestala štiri glavna ustavna obdobja, imenovana republike, od leta 1992 pa je bila urejena kot ustavna demokracija. Po politični krizi in vojaškem državnem udaru leta 2009 je Madagaskar doživel dolgotrajno tranzicijo proti svoji četrti in sedanji republiki, pri čemer je bilo januarja 2014 ponovno vzpostavljeno ustavno upravljanje.
Madagaskar je članica Združenih narodov (ZN), Afriške unije (AU), Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Organizacije Internationale de la Frankophonie. Malgaški in francoski jezik sta uradna jezika države. Krščanstvo je prevladujoča vera, s precejšnjo manjšino, ki še vedno izvaja tradicionalne vere. ZN Madagaskar uvrščajo med najmanj razvite države.[9] Ekoturizem in kmetijstvo, skupaj z večjimi vlaganji v izobraževanje, zdravstvo in zasebno podjetništvo, so ključni elementi njene razvojne strategije. Kljub znatni gospodarski rasti od začetka 2000-ih so se razlike v dohodkih povečale, kakovost življenja pa je za večino prebivalstva še vedno nizka. Madagaskar doživlja nenehno lakoto, za katero strokovnjaki trdijo, da je prva, ki jo v celoti povzročajo podnebne spremembe.[10]