Nefrit | |
---|---|
![]() Nefrit iz Jordanówa Śląskega, Poljska | |
Splošno | |
Kategorija | inosilikati |
Kemijska formula | Ca2(Mg,Fe)5Si8O22(OH)2[1] |
Lastnosti | |
Barva | prosojen do neprozoren, pogosto pisan, svetlo do temno zelen, rumen do rjav, bel, siv ali črn[1] |
Kristalni habit | masiven[1] |
Kristalni sistem | monoklinski[1] |
Lom | trskast do zrnat[1] |
Trdota | 6 – 6,5[1] |
Sijaj | moten[1] |
Specifična teža | 2,95 (+,15, -,05)[1] |
Sijaj površine | steklast do masten[1] |
Optične lastnosti | dvolomen z anomalno agregatsko reakcijo[1] |
Lomni količnik | 1,606 – 1,632 (+,009, -,006)[1] |
Dvolomnost | običajno je ni mogoče odkriti[1] |
Pleohroizem | brez[1] |
Ultravijolična fluorescenca | inerten[1] |
Absorpcijski spekter | nerazločna črta je lahko prisotna pri 500 nm, vendar redko; pri kamnih izjemne kakovosti so nejasne črte lahko opazne v rdečem delu spektra |
Nefrit je vrsta s kalcijem, magnezijem in železom bogatih amfibolnih mineralov tremolita ali aktinolita, katerih agregati tvorijo tudi eno od oblik azbesta. Kemijska formula nefrita je Ca2(Mg,Fe)5Si8O22(OH)2.[1] Je ena od dveh različnih mineralnih vrst, imenovanih žad. Druga mineralne vrsta, znana kot žad, je žadeit, ki je vrsta piroksena. Medtem ko ima beli nefritni žad veliko sivih in zelenih, včasih tudi rumenih, rdečih, rožnatih, rjavih in belih odtenkov, je žadeitni žad, ki je redkejši, lahko tudi črne, rdeče, rožnate in vijolične barve. Nefritni žad je okrasni poldrag kamen, ki se uporablja za rezbarije, koralde in obeske.
Nefrit v prosojni beli ali zelo svetlo rumeni obliki se lahko najde na Kitajskem, kjer ga imenujejo ovčji loj.[1] Neprozoren bel do zelo svetlo rjav ali siv žad imenujejo piščančja kost.[1] Obstajajo tudi različni odtenki zelene barve. Največji sodobni vir lapidarnega nefrita je zahodna Kanada.[2] Nefritni žad se je uporabljal predvsem na Kitajskem (pred letom 1800), Novi Zelandiji, pacifiški in atlantski obali Severne Amerike, kamenodobni Evropi in jugovzhodni Aziji.