Veliki prekop (Kitajska) | |
---|---|
![]() Potek Velikega kanala | |
Koordinati | 30°15′41″N 120°13′26″E / 30.26139°N 120.22389°E |
Specifikacije | |
Dolžina | 1794 km |
Zgodovina | |
Začetek gradnje | dinastija Suj |
Geografija | |
Začetna točka | Peking |
Končna točka | Hangdžov |
Povezan na | Hai, Rumena reka, Huai, Jangce, Qiantang |
Uradno ime: The Grand Canal | |
Tip | Kulturno |
Kriteriji | i, iii, iv, vi |
Razglasitev | 2014 (38. zasedanje) |
ID # | 1443 |
Država | Kitajska |
Regija | Azija-Pacifik |
Veliki prekop (znan tudi kot Veliki prekop Peking-Hangdžov) na kitajskem je najdaljši prekop na svetu. Vpisan je na Unescov seznam svetovne dediščine in privablja številne turiste.[1] Povezuje Rumeno reko in Jangce ('Dolga reka'): Peking-Tjandžin-provinca Hebej-Šandung-Džjangsu- Džedžjang-Hangdžov. Najstarejši odseki prekopa izvirajo iz 5. stoletja pr. n. št., povezani pa so bili za dinastije Suj (581–618).
Skupna dolžina Velikega kanala je 1776 km. Njegova največja višina je dosežena v gorah Šandong, na vrhu 42 m. Ladje v kitajskih prekopih niso imele težav z višjimi višinami, potem ko jih je vladni uradnik in inženir Čjao Veijue v 10. stoletju, v času dinastije Song (960–1279), izumil zapornice.[2] Prekop so v zgodovini občudovali številni, med njimi japonski menih Enin (794–864), perzijski zgodovinar Rašid al-Din (1247–1318), korejski uradnik Čoe Bu (1454–1504) in italijanski misijonar Matteo Ricci (1552–1610).[3][4]
V preteklosti so občasne poplave Rumene reke ogrožale varnost in delovanje prekopa. Med vojnim časom so bili visoki nasipi Rumene reke včasih namerno porušeni, da bi poplave onemogočile napredovanje sovražne vojske. To bi povzročilo katastrofe in dolgotrajne gospodarske stiske lokalnim prebivalcem. Kljub začasnim obdobjem pustošenja in zlorabe je Veliki prekop v obdobju kitajskih mestnih središč ohranil avtohtoni in rastoči gospodarski trg v mestnih središčih Kitajske do danes. Omogočil je hitrejše trgovanje in tako izboljšal kitajsko gospodarstvo. Južni del ostaja v močni uporabi do danes.