Aluminium |
|
---|
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Aluminium-4.jpg/150px-Aluminium-4.jpg)
![Emissionsspektrum](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Aluminum_Spectra.jpg/300px-Aluminum_Spectra.jpg) Emissionsspektrum |
Generella egenskaper |
---|
Relativ atommassa | 26,9815385(7)[1] u |
---|
Utseende | Silverfärgad |
---|
Fysikaliska egenskaper |
---|
Densitet | 2,7 g/cm3 |
---|
– flytande, vid smältpunkten | 2,375 g/cm3 |
---|
Aggregationstillstånd | Fast |
---|
Smältpunkt | 933,47 K (660,32 °C) |
---|
Kokpunkt | 2 743 K (2 470 °C) |
---|
Molvolym | 10 × 10−6 m³/mol |
---|
Smältvärme | 10,7[2] kJ/mol |
---|
Ångbildningsvärme | 284[3] kJ/mol |
---|
Specifik värmekapacitet | 897[4] J/(kg × K) |
---|
Molär värmekapacitet | 24,2 J/(mol × K) |
---|
Ångtryck
Tr. (Pa)
|
1
|
10
|
100
|
1 k
|
10 k
|
100 k
|
Te. (K)
|
1 482
|
1 632
|
1 817
|
2 054
|
2 364
|
2 790
| |
Atomära egenskaper |
---|
Atomradie | 143 pm |
---|
Kovalent radie | 121 ± 4 pm |
---|
van der Waalsradie | 184[5] pm |
---|
Elektronaffinitet | 42,5 kJ/mol |
---|
Jonisationspotential | Första: 577,5 kJ/mol Andra: 1 816,7 kJ/mol Tredje: 2 744,8 kJ/mol Fjärde: 11 577 kJ/mol (Lista) |
---|
Arbetsfunktion | 4,06–4,26[6] eV |
---|
Elektronkonfiguration |
---|
Elektronkonfiguration | [Ne] 3s2 3p1 |
---|
e− per skal | 2, 8, 3 |
---|
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Electron_shell_013_Aluminium_-_no_label.svg/225px-Electron_shell_013_Aluminium_-_no_label.svg.png) |
Kemiska egenskaper |
---|
Oxidationstillstånd | 3, 2, 1, −1, −2 |
---|
Oxider (basicitet) | Al2O3 (amfoterisk) |
---|
Elektronegativitet | 1,61 (Paulingskalan) 1,613 (Allenskalan) |
---|
Normalpotential | −1,676 V (Al3+ + 3 e− → Al) |
---|
Diverse |
---|
Kristallstruktur | Kubisk ytcentrerad
![Kristallstruktur](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Cubic-face-centered.svg/75px-Cubic-face-centered.svg.png) |
---|
Ljudhastighet | 6250–6500 (longitudinell våg) m/s 3100 (transversell våg)[7][8] m/s |
---|
Termisk expansion | 23,1 µm/(m × K) (25 °C) |
---|
Värmeledningsförmåga | 237 W/(m × K) |
---|
Elektrisk konduktivitet | 37,7 × 106 A/(V × m) |
---|
Elektrisk resistivitet | 28,2 nΩ × m (20 °C) |
---|
Magnetism | Paramagnetisk[9] |
---|
Magnetisk susceptibilitet | 2,1 × 10−5[10] |
---|
Youngs modul | 70[11] GPa |
---|
Skjuvmodul | 26 GPa |
---|
Kompressionsmodul | 76 GPa |
---|
Poissons konstant | 0,35[12] |
---|
Mohs hårdhet | 2,75 |
---|
Vickers hårdhet | 167 MPa |
---|
Brinells hårdhet | 245 MPa |
---|
Identifikation |
---|
CAS-nummer | 7429-90-5 |
---|
EG-nummer | 231-072-3 |
---|
Pubchem | 5359268 |
---|
RTECS-nummer | BD0330000 |
---|
Historia |
---|
Namnursprung | Alumina, en förening (ursprungligen aluminum).[13][14] |
---|
Förutsägelse | Antoine Lavoisier[15] (1787) |
---|
Första isolation | Hans Christian Ørsted[16] (1825) |
---|
Namngivare | Humphry Davy[15] (1807) |
---|
Stabilaste isotoper |
---|
|
Säkerhetsinformation |
---|
Säkerhetsdatablad: Sigma-Aldrich |
|
H-fraser | H228, H250, H261 |
---|
P-fraser | P210, P222, P231+232, P280, P422, P501 |
---|
|
R-fraser | R10, R15, R17 |
---|
S-fraser | S(2), S7/8, S43 |
---|
|
SI-enheter och STP används om inget annat anges. |
Aluminium är ett metalliskt grundämne med atomnummer 13. Aluminium är en lättmetall. Det är den vanligaste metallen i jordskorpan.
- ^ IUPAC, Standard Atomic Weights Revised v2 .
- ^ W. B. Frank, W. E. Haupin, H. Vogt, M. Bruno, J. Thonstad, R. K. Dawless, H. Kvande, O. A. Taiwo: Aluminium. In: Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry. Wiley-VCH, Weinheim 2009, doi:10.1002/14356007.a01_459.pub2.
- ^ Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks. I: Journal of Chemical & Engineering Data. 56, 2011, S. 328–337, doi:10.1021/je1011086.
- ^ Harry H. Binder: Lexikon der chemischen Elemente. S. Hirzel Verlag, Stuttgart 1999, ISBN 3-7776-0736-3.
- ^ Manjeera Mantina, Adam C. Chamberlin, Rosendo Valero, Christopher J. Cramer, Donald G. Truhlar: Consistent van der Waals Radii for the Whole Main Group. I: The Journal of Physical Chemistry A. 113, 2009, S. 5806–5812, doi:10.1021/jp8111556.
- ^ David R. Lide (Hrsg.): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC Press LLC, 1998, ISBN 0-8493-0479-2.
- ^ Rose, Joseph L. (2004). Ultrasonic Waves in Solid Media. Cambridge University Press. sid. 44. ISBN 978-0-521-54889-2
- ^ Kundu, Tribikram (2012). Ultrasonic and Electromagnetic NDE for Structure and Material Characterization. CRC Press. sid. 94. ISBN 1-4398-3663-9
- ^ Lide, D. R. (2000). ”Magnetic susceptibility of the elements and inorganic compounds”. CRC Handbook of Chemistry and Physics (Ed.81). CRC Press. ISBN 0849304814. Läst 5 november 2015
- ^ Robert C. Weast (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990, ISBN 0-8493-0470-9, S. E-129 bis E-145. De angivna värdena har här räknats om enligt SI.
- ^ ”Aluminium”. Arkiverad från originalet den 14 juli 2008. https://web.archive.org/web/20080714174141/http://wdb.ebb1.arch.tu-muenchen.de/metalle.php?doctype=2&id=1&gruppe=1. Läst 5 november 2015. I: Baustoffsammlung der Fakultät für Architektur der TU München.
- ^ ”Nicht-Eisen-Metalle”. Arkiverad från originalet den 29 december 2009. https://web.archive.org/web/20091229191618/http://www.imtek.de/avt/content/upload/vorlesung/2007/wt_5_2007.pdf. Läst 5 november 2015. (PDF)
- ^ Royal Society of Chemistry – Visual Element Periodic Table
- ^ – Online Etymological Dictionary
- ^ [a b]
”Aluminum”. Los Alamos National Laboratory. http://periodic.lanl.gov/13.shtml. Läst 3 mars 2013.
- ^ ”13 Aluminium”. Elements.vanderkrogt.net. http://elements.vanderkrogt.net/element.php?sym=al. Läst 12 september 2008.
- ^ [a b] Referensfel: Ogiltig
<ref>
-tagg; ingen text har angivits för referensen med namnet CLP_500053