Anfallet mot Marstrand | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Del av Stora nordiska kriget | |||||||
![]() Anfallet mot Karlstens fästning vid Marstrand. | |||||||
| |||||||
Stridande | |||||||
![]() |
![]() | ||||||
Befälhavare och ledare | |||||||
![]() ![]() |
![]() | ||||||
Styrka | |||||||
Manskap: 227 soldater, 54 artillerister och 107 sjömän - totalt: 388[1] Fartyg: 6 fregatter, 3 galärer, 1 skottpråm, 1 jakt och 2 brännare - totalt: 13 |
Manskap: 600–700 soldater och sjömän Fartyg: 18 stycken, bland annat skottpråmar, mörsarpråm och galärer. | ||||||
Förluster | |||||||
13 skepp | Ett mindre antal soldater |
Anfallet mot Marstrand var en framgångsrik dansk belägring av Marstrand och Karlstens fästning som ägde rum den 10 till 16 juli (g.s.) 1719 under slutskedet av stora nordiska kriget. Danskarna hade, för att få slut på det svenska kaperiet, genomfört en lång flottblockad av Göteborg under våren 1719. Efter ett dansk-norskt anfall mot norra Bohuslän, hade fartyg under befäl av Peter Tordenskjold i juli också anfallit hamnen i Marstrand och de stillaliggande örlogsfartygen i den svenska Göteborgseskadern. Efter att dessa fartyg sänkts av sina egna besättningar anfölls slutligen också Karlstens fästning, vars garnison med hjälp av psykologisk krigföring snabbt kapitulerade. Fästningens kommendant, överste Henrich Danckwardt, dömdes senare till döden av en svensk krigsrätt, för att ha gett upp fästningen medan den fortfarande bedömdes möjlig att försvara. Den starka fästningen Karlstens kapitulation 1719, omges av ett antal myter och legender.
<ref>
-tagg; ingen text har angivits för referensen med namnet Striderna s. 65