Difteri | |
Latin: diphtheria | |
![]() Difteri kan orsaka en karaktäristiskt svullnad av halsen ("tjurnacke") på grund av svullna cervicala (hals-)lymfknutor. | |
Klassifikation och externa resurser | |
---|---|
ICD-10 | A30 |
ICD-9 | 032 |
DiseasesDB | 3122 |
Medlineplus | 001608 |
eMedicine | emerg/138 med/459 |
MeSH | svensk engelsk |
Luftvägsdifteri (även kallad äkta krupp och stryparsjukan) är en mycket allvarlig sjukdom som orsakas av bakterien Corynebacterium diphtheriae. Namnet kommer av grekiskans diphthera (läder). Bakterien koloniserar slemhinnor, vanligtvis i svalget, och kan då bilda en karaktäristisk fastsittande gråaktig tjock beläggning. Bakterien utsöndrar ett toxin som orsakar lokala skador och också kan spridas i kroppen och skada bland annat hjärta och nerver. Beläggningen kan ge andningssvårigheter för spädbarn. Genom bättre hygien och allmänna vaccinationer – sedan 1950 ingår den i barnvaccinationerna – har difteri blivit ovanligt i Sverige. Sjukdomen är däremot vanligt förekommande i många utvecklingsländer och under senare år har den på grund av sänkt sjukvårdsstandard ökat i flera östeuropeiska länder, bland annat i Ryssland och Ukraina.
Sjukdomen har varit känd länge. Den beskrevs under 400-talet f.Kr. av Hippokrates och epidemier beskrevs under 500-talet av Aetius. Bakterien upptäcktes av Klebs 1883 och odlades av Löffler 1884. Antitoxin uppfanns sent på 1800-talet och toxoid utvecklades på 1920-talet.
Difteri finns endast hos människor. Sjukdomen sprids genom direktkontakt med en sjuk person, huvudsakligen genom saliv, till exempel när man använder gemensamma glas och matbestick eller genom kyssar. Inkubationstiden är två till fem dygn från smittotillfället tills sjukdomen bryter ut.
Huddifteri orsakas av toxinbildande stammar av Corynebacterium diphtheriae eller Corynebacterium ulcerans.[1]