Ämnesomsättningen | |
Denna artikel är en del i serien Ämnesomsättningen med följande delar:
| |
Metabolism · Katabolism · Anabolism | |
Katabolism | |
---|---|
Matspjälkning · Glykolys · Beta-oxidation · Trans-/Deaminering · Citronsyracykeln · Elektrontransportkedjan · Oxidativ fosforylering · Ureacykeln | |
Anabolism | |
Glukoneogenes · Proteinsyntes · Fettsyrasyntes | |
Se även | |
Fotosyntes · Cellandning · Malat-aspartatskytteln |
En elektrontransportkedja är ett arrangemang av proteiner som lämnar en elektron till varandra så att den genomlöper en sekvens av allt lägre potentiella energier. De allra flesta levande organismerna har elektrontransportkedjor. Deras funktion är att omvandla kemisk energi eller ljusenergi till andra former av kemisk energi (till exempel ATP) som organismen kan använda till de processer som kräver energitillskott.
Elektrontransportkedjor kan bestå av många olika slags proteiner och använda sig av en mängd olika substrat. Gemensamt för dem är att proteinerna bildar större proteinkomplex som sitter inbäddade i ett membran. Proteinerna innehåller metallcentra som möjliggör elektrontransport. När elektroner flödar genom proteinkomplexen i kedjan resulterar det i att protoner eller andra positivt laddade jonslag pumpas från ena sidan av membranet till den andra så att en laddningskillnad - membranpotential - uppstår. Membranpotentialen kan sedan användas för att utföra arbete, antingen direkt, till exempel för att driva transport av användbara ämnen in i cellen, eller också kan ett annat proteinkomplex använda membranpotentialen för att tillverka ATP, som är våra kroppars primära energivaluta.
De två vanligaste elektrontransportkedjorna är: