Franska revolutionen | |
![]() Stormningen av Bastiljen, 14 juli 1789. | |
Datum | 5 maj 1789–9 november 1799 (10 år, 6 månader och 4 dagar) |
---|---|
Plats | ![]() |
Efterspel |
|
Frankrikes historia | |
![]() ![]() Denna artikel är en del av en serie | |
Tidsaxel | |
---|---|
Gallien (–486) | |
Frankerriket (tidigt 400-tal–483) | |
Frankrike under medeltiden (486–1453) | |
Hundraårskriget (1337–1453) | |
Tidigmoderna Frankrike (1453–1789) | |
Franska revolutionen (1789–1799) | |
Första republiken (1792–1804) | |
Första kejsardömet (1804–1814) | |
Bourbonska restaurationen (1814–1830) | |
Julimonarkin (1830–1848) | |
Andra republiken (1848–1852) | |
Andra kejsardömet (1852–1870) | |
Tredje republiken (1870–1940) | |
Vichyregimen (1940–1944) | |
Frankrikes provisoriska regering (1944–1946) | |
Fjärde republiken (1946–58) | |
Femte republiken (1958–) |
Franska revolutionen (franska: Révolution française [ʁevɔlysjɔ̃ fʁɑ̃sɛːz]) inleddes med stormningen av Bastiljen den 14 juli (numera Frankrikes nationaldag) 1789 och avslutades med Napoleon Bonapartes statskupp 1799, Brumairekuppen. En annan uppfattning betraktar revolutionen såsom avslutad med Thermidorkrisen 1794 då de mest radikala revolutionära makthavarna störtades. Det är även möjligt att betrakta franska revolutionen som avslutad när Napoleon Bonaparte lät sig krönas till kejsare 1804, eftersom revolutionen härmed genomlöpt ett varv från monarki till kejsardöme.
Frankrikes motto "Frihet, jämlikhet, broderskap" (franska: Liberté, égalité, fraternité), officiellt antaget under den tredje franska republiken, har sina rötter i de slagord som associeras med den franska revolutionen och fick sin nuvarande form 1793. "Frihet, jämlikhet, broderskap" har sedan 1946 stått med i den franska konstitutionen.
Revolutionen hade förebådats under lång tid före 1789 av upplysningen och dess filosofer, Voltaire och Rousseau med flera, samt med tankar om folkstyre och människans förnuft, vilka inspirerade befolkningen till uppror och krav på större jämlikhet gentemot kungamaktens och adelns provocerande lyxliv. Många såg den brittiska parlamentarismen som ett föredöme. Konflikterna med Storbritannien, senast i de amerikanska kolonierna, där fransmännen hade hjälpt amerikanerna till uppror, hade tvingat regeringen att ytterligare höja skatterna.
Revolutionen innebar att första franska republiken utropades 1792, men hade även stor inverkan på övriga Europa och världen, och definieras som början på senmodern tid. Revolutionen ledde till att feodala privilegier avskaffades, samhällen sekulariserades, metersystemet spreds och att total krigföring uppfanns.[1] Detta gjorde Frankrike framgångsrikt i Franska revolutionskrigen, vilket ledde till att en rad europeiska monarkier ersattes av republiker. Manlig rösträtt infördes en kort period 1792, och mer långvarigt efter februarirevolutionen 1848 då andra franska republiken utropades. I förlängningen bidrog de båda franska revolutionerna till såväl socialistiska revolutioner som till spridande av liberal demokrati. Den franska revolutionen hade stor betydelse för den ryska revolutionen 1905 och dess idéer inspirerade Mao Zedong i att bygga en kommunistisk stat i Kina.[2]