Den här artikeln behöver fler eller bättre källhänvisningar för att kunna verifieras. (2024-05) Åtgärda genom att lägga till pålitliga källor (gärna som fotnoter). Uppgifter utan källhänvisning kan ifrågasättas och tas bort utan att det behöver diskuteras på diskussionssidan. |
John Stuart Mill | |
![]() John Stuart Mill 1870. | |
Född | 20 maj 1806[1][2][3] London Borough of Islington, Storbritannien |
---|---|
Död | 8 maj 1873[1][2][3] (66 år) Avignon[4], Frankrike |
Begravd | Cimetière Saint-Véran |
Medborgare i | Förenade kungariket Storbritannien och Irland |
Utbildad vid | University College London ![]() |
Sysselsättning | Filosof, författare[5], egalitarism, kontorist, självbiograf[6], nationalekonom, politiker[7], rösträttsaktivist |
Befattning | |
Ledamot av Förenade kungarikets 19:e parlament Storbritanniens 19:e parlament, Westminster (1865–1868)[8] | |
Arbetsgivare | Brittiska ostindiska kompaniet[6] |
Noterbara verk | Om friheten |
Politiskt parti | |
Liberal Party | |
Maka | Harriet Taylor Mill |
Föräldrar | James Mill[6] |
Utmärkelser | |
Hedersdoktor vid Wiens universitet[9] Honorary Fellow of the Royal Society of Edinburgh Fellow of the American Academy of Arts and Sciences | |
Namnteckning | |
![]() | |
Redigera Wikidata |
John Stuart Mill, född 20 maj 1806[10] i Pentonville[11] i Islington i London, död 8 maj 1873 i Avignon,[12] var en brittisk filosof och nationalekonom samt 1800-talets mest inflytelserika liberala ideolog.
Han ses ofta som grundaren av den moderna liberalismen, även om han själv inte verkar ha sett sig som detta, utan såg sin liberalism som en fortsättning på de tidigare utilitaristiska[12] tankegångarna. John Stuart Mill var son till den skotske filosofen och nationalekonomen James Mill och gudfader till den kände filosofen och Nobelpristagaren Bertrand Russell. Han gifte sig med sin långvariga älskarinna och medarbetare Harriet Taylor Mill.
Hans mest kända verk är Om friheten (1859), Om det representativa styrelseskicket (1861) och Förtrycket av kvinnorna (1869). Den sistnämnda skriften gör att han av vissa ses som en viktig föregångare inom feminismen.[13]