Julius Caesar | |
![]() | |
Tid i befattningen 29 oktober 49 f.Kr.–15 mars 44 f.Kr. | |
Ställföreträdare | Marcus Antonius M. Aemilius Lepidus |
---|---|
Företrädare | Sulla |
Efterträdare | Augustus |
Tid i befattningen 1 januari 44 f.Kr.–15 mars 44 f.Kr. tillsammans med Marcus Antonius | |
Företrädare | Gaius Caninius Rebilus Gaius Trebonius |
Efterträdare | Publius Cornelius Dolabella Marcus Antonius |
Tid i befattningen 1 januari 46 f.Kr.–september 45 f.Kr. tillsammans med Marcus Aemilius Lepidus | |
Företrädare | Quintus Fufius Calenus Publius Vatinius |
Efterträdare | Quintus Fabius Maximus Gaius Trebonius |
Tid i befattningen 1 januari 48 f.Kr.–1 januari 47 f.Kr. tillsammans med P. Servilius Vatia Isauricus | |
Företrädare | Gaius Claudius Marcellus Maior Lucius Cornelius Lentulus Crus |
Efterträdare | Quintus Fufius Calenus Publius Vatinius |
Tid i befattningen 1 januari 59 f.Kr.–1 januari 58 f.Kr. tillsammans med Marcus Calpurnius Bibulus | |
Företrädare | Q. Caecilius Metellus Celer Lucius Afranius |
Efterträdare | L. Calpurnius Piso Caesoninus Aulus Gabinius |
Född | Gaius Julius Caesar 12 juli 100 f.Kr. Rom, Italia, romerska republiken |
Död | 15 mars 44 f.Kr. (55 år) Rom, Italia |
Gravplats | Julius Caesars tempel (41°53′31″N 12°29′10.49″Ö / 41.89194°N 12.4862472°Ö) |
Nationalitet | Romersk |
Politiskt parti | Popularer |
Maka | Cornelia (84–69 f.Kr.) Pompeia (67–61 f.Kr.) Calpurnia (59–44 f.Kr.) |
Partner | Cossutia (omtvistat huruvida ett bröllop ägde rum) |
Barn | Julia Caesarion Augustus (adopterad) |
Föräldrar | Gaius Julius Caesar (far) Aurelia Cotta (mor) |
Militärtjänst | |
Utmärkelser | Corona civica |
Gaius Julius Caesar (latinskt uttal: [ˈɡaːɪ.ʊs ˈjuːlɪ.ʊs ˈkae̯sar]; i dag mer känd enbart under sitt gentilicium och cognomen Julius Caesar), född 12 juli 100 f.Kr. i stadsdelen Subura i Rom, död 15 mars 44 f.Kr. i Rom, var en romersk militär, statsman och skriftställare som kom att spela en betydande roll då den romerska republiken omformades till det romerska kejsardömet. Hans cognomen har givit upphov till ordet kejsare och dess motsvarighet på många språk (såsom Kaiser och tsar), och hans gentilicium återfinns också i benämningen på månaden juli.
Julius Caesars politiska karriär började år 69 f.Kr., då han var kvestor. Han krönte sin ämbetsmannabana som en av de två konsulerna för år 59, men han hade dessförinnan ingått utomkonstitutionellt samarbete med Pompejus och Crassus i det första triumviratet (år 60). De följande åren, i egenskap av prokonsul för de två galliska provinserna och Illyricum, utökade han provinsen Gallia Transalpinas territorium genom omfattande erövringar. I Rom fruktade man Caesars växande militära styrka. Då senaten år 49 beordrade honom att lägga ned sin promagistratur och infinna sig i Rom vägrade han.
Han korsade gränsfloden Rubicon med sina åtta legioner och tog makten i Rom, först som diktator på 10 år och senare diktator på livstid. En maktkamp mellan Caesar och de som ville bevara republiken, inledningsvis anförda av den tidigare samarbetspartnern Pompejus, bröt ut. Pompejus besegrades år 48. Därefter besegrades de övriga motståndarna en efter en. Viktigt för den kommande utvecklingen var att han i sitt testamente adopterade släktingen Gaius Octavius, som därmed fick namnet Octavianus; han är bättre känd som Augustus, Roms första kejsare. År 44, på den dag som i den romerska kalendern hette Idus Martiae (den 15 mars), mördades Caesar under ett senatssammanträde i Pompejus curia som var belägen i anslutning till Pompejus teater i Rom. Han fick motta 23 dolkstick av de sammansvurna, bland vilka hans förtrogne Marcus Junius Brutus befann sig.
Tillsammans med Kleopatra fick Caesar sonen Caesarion Ptolemaios. Namnet Caesarion fick pojken efter sin far, och namnet Ptolemaios från Kleopatras släkt. Namnet Ptolemaios kommer från grekiskan och betyder ungefär "aggressiv" eller "krigslik" och kom från Kleopatras ätt som härskat i Egypten sedan 300-talet f.Kr. Den ptolemaiska ätten härstammade från Alexander den Stores general Ptolemaios.
Caesars namn skrevs under antiken som GAIVS IVLIVS CAESAR: Gemener saknades i det antika latinska alfabetet; tecknet V användes både för u-ljudet och v-ljudet, medan I kunde beteckna vokaliskt i-ljud och konsonantiskt j-ljud. Namnet uttalas på antikt latin ['ga:jus 'ju:lius 'kajsar], medan ordet caesar på nylatin uttalas ['se:sar]. Romarna använde förkortningar för alla förnamn, praenomina. C står för Gaius och Cn för Gnaeus, vilket beror på att förkortningen kom i bruk innan bokstaven G infördes; ursprungligen användes C både för tonlöst k-ljud och tonande g-ljud.