Republiken Kuba República de Cuba |
|||||
---|---|---|---|---|---|
|
|||||
Valspråk: Patria o Muerte (spanska för "Fosterland eller död") |
|||||
Nationalsång: La Bayamesa |
|||||
![]() |
|||||
Huvudstad (även största stad) | Havanna | ||||
Officiellt språk | spanska | ||||
Statsskick | Socialistisk republik[1][2] | ||||
- | President | Miguel Díaz-Canel | |||
- | Förste vicepresident | Salvador Valdés Mesa | |||
Självständighet | från Spanien | ||||
- | Deklarerad | 10 oktober 1868 | |||
- | Erkänd | 20 maj 1902 (från USA) | |||
Yta | |||||
- | Totalt | 110 860 km²[3] (106:e) | |||
- | Vatten (%) | 0,9 % | |||
Demografi | |||||
- | 2016 års uppskattning | 11 239 224[4] (78:e) | |||
- | Befolkningstäthet | 101 inv./km² (75:a) | |||
BNP (PPP) | 2012 års beräkning | ||||
- | Totalt | $121 000 miljoner[5] (68) | |||
- | Per capita | $10 200[5] | |||
HDI (2021) | ▼ 0,764[6] (83:e) | ||||
Valuta | Kubansk peso (CUP ) |
||||
Tidszon | UTC -5 | ||||
Topografi | |||||
- | Högsta punkt | Pico Real del Turquino, 1 974 m ö.h. | |||
- | Största sjö | Zaza Reservoir, 113,5 km² | |||
- | Längsta flod | Rio Cauto, 330 km | |||
Kör på | Höger | ||||
Nationaldag | 26 juli (anfallet mot Moncadakasernen 1953, José Martis födelsedag)[7] | ||||
Nationalitetsmärke | C | ||||
Landskod | CU, CUB, 192 | ||||
Toppdomän | .cu | ||||
Landsnummer | 53 |
Kuba, officiellt Republiken Kuba (spanska: República de Cuba), är en östat i Karibien. Staten Kuba består av huvudön Kuba, Isla de la Juventud och flera arkipelager. Havanna är huvudstad i Kuba och dess största stad. Den näst största staden är Santiago de Cuba.[8] Norr om Kuba ligger USA (150 km bort), Bahamas och Turks- och Caicosöarna ligger i nordost, Mexiko ligger i väst (210 km bort), Caymanöarna och Jamaica ligger i syd, samt Haiti och Dominikanska republiken i sydost.
Ön Kuba beboddes av många mesoamerikanska stammar före landstigningen av upptäcktsresanden Christofer Columbus år 1492, som gjorde anspråk på den för Kungariket Spanien. Kuba förblev en spansk koloni till det spansk-amerikanska kriget 1898, varefter den kort administrerades av USA, innan man 1902 fick nominell självständighet. Den bräckliga republiken uthärdade en allt mer radikal politik och sociala konflikter, och trots insatser för att stärka sitt demokratiska system, hamnade Kuba i en diktatur under presidenten Fulgencio Batista 1952. Växande oro och instabilitet ledde till Batistas avhysning i januari 1959 av 26 juli-rörelsen, som sedan etablerade en socialistisk regering under ledning av Fidel Castro. Sedan 1965 har landet styrts som en enpartistat av Nationalförsamlingen och kommunistpartiet.[9] Kubas grundlag har efter ett antal uppdateringar därefter omarbetats och förnyats 2019. Den nya grundlagen är bland annat utförligare vad gäller medborgerliga rättigheter och skyldigheter, fördömer diskriminering på grund av sexuell orientering, innehar en mer inkluderande äktenskapsdefinition som frångår heteronormativ formulering, begränsar presidentens mandat till två på varandra följande femårs-perioder[10]
Kuba är den största ön i Karibien, och med över 11 miljoner invånare, är den näst folkrikaste efter Hispaniola, om än med en mycket lägre befolkningstäthet än de flesta länder i regionen. Kuba är ett multietniskt land. Dess folk, kultur och seder kommer från olika ursprung, däribland Taíno- och Ciboney-folken, den långa perioden av spansk kolonialism, införandet av afrikanska slavar, en nära relation till Sovjetunionen under det kalla kriget, och närheten till USA.
Kuba rankas relativt högt i statistiken för hälsa och utbildning, med ett Human Development Index på 0,764 år 2021.[6] Kuba var den enda nationen i världen år 2006 som uppfyllde Världsnaturfondens definition av hållbar utveckling, med ett ekologiskt fotavtryck som är mindre än 1,8 hektar per invånare, 1,5 hektar, och ett Human Development Index på över 0,855.[11][12]