Neon |
|
---|
![Gasurladdningslampa](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Neon_discharge_tube.jpg/200px-Neon_discharge_tube.jpg) Gasurladdningslampa
![Emissionsspektrum](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Neon_spectra.jpg/300px-Neon_spectra.jpg) Emissionsspektrum |
Generella egenskaper |
---|
Relativ atommassa | 20,1797(6)[1][2] u |
---|
Utseende | Färglös i gasform |
---|
Fysikaliska egenskaper |
---|
Densitet | 0,9002 g/L |
---|
– flytande, vid kokpunkten | 1,207 g/cm3[3] |
---|
Aggregationstillstånd | Gas |
---|
Smältpunkt | 24,56 K (−248,59 °C) |
---|
Kokpunkt | 27,104 K (−246,046 °C) |
---|
Trippelpunkt | 24,556 K (−248,594 °C) 43,37 kPa[4][5] |
---|
Kritisk punkt | 44,4918 K (−228,6582 °C) 2,7686 MPa[5] |
---|
Molvolym | 13,23 × 10−6 m³/mol |
---|
Smältvärme | 0,335 kJ/mol |
---|
Ångbildningsvärme | 1,71 kJ/mol |
---|
Specifik värmekapacitet | 1 031 J/(kg × K) |
---|
Molär värmekapacitet | 20,79[6] J/(mol × K) |
---|
Ångtryck
Tr. (Pa)
|
1
|
10
|
100
|
1 k
|
10 k
|
100 k
|
Te. (K)
|
12
|
13
|
15
|
18
|
21
|
27
| |
Atomära egenskaper |
---|
Atomradie | 38 pm |
---|
Kovalent radie | 69 pm |
---|
van der Waalsradie | 154 pm |
---|
Elektronaffinitet | 0 kJ/mol |
---|
Jonisationspotential | Första: 2 080,7 kJ/mol Andra: 3 952,3 kJ/mol Tredje: 6 122 kJ/mol Fjärde: 9 371 kJ/mol (Lista) |
---|
Elektronkonfiguration |
---|
Elektronkonfiguration | [He] 2s2 2p6 |
---|
e− per skal | 2, 8 |
---|
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Electron_shell_010_Neon_-_no_label.svg/225px-Electron_shell_010_Neon_-_no_label.svg.png) |
Kemiska egenskaper |
---|
Oxidationstillstånd | 0 |
---|
Elektronegativitet | 4,789 (Allenskalan) |
---|
Diverse |
---|
Kristallstruktur | Kubisk ytcentrerad (fcc)
![Kristallstruktur](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Cubic-face-centered.svg/75px-Cubic-face-centered.svg.png) |
---|
Ljudhastighet | 435[7] m/s |
---|
Värmeledningsförmåga | 0,0491 W/(m × K) |
---|
Magnetism | Diamagnetisk[8] |
---|
Magnetisk susceptibilitet | −3,8 × 10−9[9] |
---|
Brytningsindex | 1,000067 |
---|
Identifikation |
---|
CAS-nummer | 7440-01-9 |
---|
EG-nummer | 231-110-9 |
---|
Pubchem | 23935 |
---|
RTECS-nummer | QP4450000 |
---|
Historia |
---|
Namnursprung | Från grekiska neos, ”ny”.[10][11] |
---|
Förutsägelse | William Ramsay (1897) |
---|
Upptäckt och första isolation | William Ramsay & Morris Travers[12][13] (1898) |
---|
Stabilaste isotoper |
---|
Nuklid |
NF |
t1/2 |
ST |
SE (MeV) |
SP
|
18Ne |
{syn.} |
1,672 s |
ε |
4,446 |
18F
|
2p |
|
16O
|
19Ne |
{syn.} |
17,296 s |
β+ |
3,238 |
19F
|
20Ne |
90,48 % |
Stabil
|
21Ne |
0,27 % |
Stabil
|
22Ne |
9,25 % |
Stabil
|
23Ne |
{syn.} |
37,24 s |
β− |
4,376 |
23Na
|
24Ne |
{syn.} |
3,38 min |
β− |
2,47 |
24Na
| |
Säkerhetsinformation |
---|
Säkerhetsdatablad: Sigma-Aldrich |
|
H-fraser | H280 |
---|
P-fraser | P403 |
---|
SI-enheter och STP används om inget annat anges. |
Neon är ett icke-metalliskt grundämne som har kemiskt tecken[15] Ne och atomnummer 10. Neon är en ädelgas, som bland annat används i lysrör. När ett neonlysrör lyser blir ljuset rött till orange, men neon kan blandas med andra ädelgaser som till exempel krypton för att få andra färger.
- ^ Michael E. Wieser und Tyler B. Coplen: Atomic weights of the elements (IUPAC Technical Report) In: Pure and Applied Chemistry Vol. 83, No. 2, 2011, S. 359–396.
- ^ IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013.
- ^ Hammond, C.R. (2000). The Elements, in Handbook of Chemistry and Physics 81st edition. CRC press. sid. 19. ISBN 0849304814. http://www-d0.fnal.gov/hardware/cal/lvps_info/engineering/elements.pdf
- ^ Preston-Thomas, H. (1990). ”The International Temperature Scale of 1990 (ITS-90)”. Metrologia 27: sid. 3–10. doi:10.1088/0026-1394/27/1/002. ISSN 0026-1394. http://www.bipm.org/en/publications/its-90.html.
- ^ [a b] Haynes, William M., red (2011). CRC Handbook of Chemistry and Physics (92nd ed.). Boca Raton (FL): CRC Press. ISBN 1439855110 .
- ^ Shuen-Chen Hwang, Robert D. Lein, Daniel A. Morgan (2005). "Noble Gases". Kirk Othmer Encyclopedia of Chemical Technology. Wiley. pp. 343–383. doi:10.1002/0471238961.0701190508230114.a01.
- ^ David R. Lide (red.): Geophysics, Astronomy, and Acoustics, sid. 14:49, i: CRC Handbook of Chemistry and Physics, uppl. 90 (internetversion: 2010), CRC Press / Taylor and Francis. vid 0 °C.
- ^ Magnetic susceptibility of the elements and inorganic compounds Arkiverad 12 januari 2012 hämtat från the Wayback Machine., in Lide, David R., red (2005). CRC Handbook of Chemistry and Physics (86th ed.). Boca Raton (FL): CRC Press. ISBN 0-8493-0486-5
- ^ Weast, Robert C. (ed. in chief): CRC Handbook of Chemistry and Physics. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Seiten E-129 bis E-145. ISBN 0-8493-0470-9. De angivna värdena har här räknats om enligt SI.
- ^ Royal Society of Chemistry – Visual Element Periodic Table
- ^ – Online Etymological Dictionary
- ^ Ramsay, William, Travers, Morris W. (1898). ”On the Companions of Argon”. Proceedings of the Royal Society of London 63 (1): sid. 437–440. doi:10.1098/rspl.1898.0057.
- ^ ”Neon: History”. Softciências. Arkiverad från originalet den 14 mars 2007. https://web.archive.org/web/20070314232318/http://nautilus.fis.uc.pt/st2.5/scenes-e/elem/e01000.html. Läst 27 februari 2007.
- ^ Neon i substansdatabasen GESTIS-Stoffdatenbank hos IFA (Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung). Läst 12 mars 2011. (JavaScript krävs)
- ^ Om kemiskt tecken, nomenklaturutskottet, Svenska kemisamfundet, [1]