New public management (NPM), resultatstyrning eller tidigare programbudgetering,[1] är ett samlingsbegrepp för reformer av den offentliga sektorns organisation och styrning som omfattar att använda metoder från det privata näringslivet i syfte att öka effektiviteten.[2] Detta berör verksamhetsplaner, budgetarbete och kartläggning av organisationsprocesser.[3]
Termen NPM lanserades 1991 av Christopher Hood och har blivit en global trend som har påverkat den offentliga sektorns administration i många länder sedan dess. NPM tar sin utgångspunkt i att tillgängliga resurser är begränsade och fokuserar på att öka effektiviteten.[4] Centralt är en strävan att göra allt mätbart, så att managementkonsulter, ledning och politiker på distans ska kunna kontrollera verksamhetens effektivitet och kvalitet, utan att själva befinna sig i kärnverksamheten. Man försöker standardisera kvantitativa indikatorer, kriterier, checklistor och algoritmer för hur verksamheten ska styras.[3]
- ^ Mundebo, Ingemar; Stockholms universitet; Stockholms universitet; Statsvetenskapliga institutionen (2008). Hur styrs staten?: resultat av resultatstyrning. Stockholm: Stockholm University, Department of Political Science. sid. 54. ISBN 978-91-7155-530-4. ”Många menar att resultatstyrningens rötter bör sökas i 1950- och 1960-talen. Det är rätt – till viss del. Sverige påverkades av internationell debatt och idéer under de årtiondena. I främst USA fanns tankar, senare sammanfattade i formuleringen NPM, New Public Management, om att reformera offentlig förvaltning i rationell riktning. I Sverige arbetade under 1960-talet en offentlig utredning, Programbudgetutredningen. Den lade grund för många av de tankar som närmare utvecklades under 1980-talet om ett rationalistiskt synsätt med förbättrad planering och redovisning, med kostnadsmedvetande och effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser och bättre politisk styrning.”
- ^ ”new public management - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/new-public-management. Läst 30 januari 2018.
- ^ [a b] Referensfel: Ogiltig
<ref>
-tagg; ingen text har angivits för referensen med namnet lakartidningen
- ^ Lægreid, P 2011, 'New public management', i Badie, B, Berg-Schlosser, D & Morlino, L (red), International encyclopedia of political science, SAGE Publications, Inc., Thousand Oaks, CA, s. 1700-1704, hämtad 4 November 2018, doi: 10.4135/9781412959636.n391.