- Uppslagsordet ”Niton” leder hit. För Niton i England, se Niton, England.
Radon |
|
---|
![Digital radonmätare](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Radon_detector.jpg/200px-Radon_detector.jpg) Digital radonmätare
![Emissionsspektrum](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Radon_spectrum_visible.png/300px-Radon_spectrum_visible.png) Emissionsspektrum |
Generella egenskaper |
---|
Relativ atommassa | 222 u |
---|
Utseende | Färglös i gasform |
---|
Fysikaliska egenskaper |
---|
Densitet | 9,73 kg/m³ (273 K) |
---|
Aggregationstillstånd | Gas |
---|
Smältpunkt | 202 K (-71 °C) |
---|
Kokpunkt | 211,3 K (-62 °C) |
---|
Molvolym | 50,5 × 10-6 m³/mol |
---|
Smältvärme | 2,89 kJ/mol |
---|
Ångbildningsvärme | 16,4 kJ/mol |
---|
|
Atomära egenskaper |
---|
Atomradie | 120 pm |
---|
Kovalent radie | 145 pm |
---|
Jonisationspotential | Första: 1 037 kJ/mol (Lista) |
---|
Elektronkonfiguration |
---|
Elektronkonfiguration | [Xe] 4f14 5d10 6s2 6p6 |
---|
e− per skal | 2, 8, 18, 32, 18, 8 |
---|
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Electron_shell_086_Radon_-_no_label.svg/225px-Electron_shell_086_Radon_-_no_label.svg.png) |
Kemiska egenskaper |
---|
Oxidationstillstånd | 0 (okänd) |
---|
Diverse |
---|
Kristallstruktur | Kubisk tätpackning (ccp)
![Kristallstruktur](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Cubic-face-centered.svg/75px-Cubic-face-centered.svg.png) |
---|
Identifikation |
---|
Historia |
---|
Stabilaste isotoper |
---|
|
Säkerhetsinformation |
---|
|
SI-enheter och STP används om inget annat anges. |
Radon är ett grundämne, en radioaktiv ädelgas, med kemiskt tecken Rn[1] och atomnummer 86. Den vanligast förekommande isotopen är radon-222, som bildas vid sönderfall av radium-226 och ingår i den sönderfallskedja som börjar med uran-238 och slutar med bly-206. Radon-222, som har en halveringstid på 3,8 dagar, är en gas som sprids lätt från till exempel uran- och radiumhaltig berggrund in i hus. Främst genom vatten som pumpas upp från grundvattnet. Höga halter av radon finns i gruvor och vattenkraftverk byggda i berg. Radongasen i sig är inte farlig, men då den sönderfaller avges skadlig joniserande strålning, främst i form av alfapartiklar. Radons sönderfallsprodukter kallas för radondöttrar. Det är radondöttrarna som ger störst konsekvenser på hälsan. Älvar med vattenkraftverk har ofta stora mängder föroreningar. När vatten flödar igenom ett vattenkraftverk kan radon spridas ut igenom avloppet.
- ^ Om kemiskt tecken, nomenklaturutskottet, Svenska kemisamfundet, [1]