Sveriges konung | |
![]() | |
Kungliga Hovstaterna | |
Titel | Sveriges konung |
---|---|
Residens | Stockholms slott Drottningholms slott |
Säte | Stockholm |
Utses av | Ärftligt ämbete enligt successionsordningen |
Mandatperiod | Livstid |
Förste innehavare | Erik Segersäll (historiskt belagd) |
Inrättat | Omtvistat Ärftligt från 1544 |
Efterträdare | Kronprinsessan Victoria Tronföljare |
Ställföreträdare | Riksföreståndaren |
Webbplats | www.kungahuset.se |
Sverige är en konstitutionell monarki med en kung eller regerande drottning som landets statschef. Sedan Västerås arvförening år 1544 är Sverige en arvmonarki. Tronföljden regleras i successionsordningen, som är en av Sveriges grundlagar. Nuvarande successionsordning antogs 1810 och innebar ursprungligen att tronen skulle ärvas av manliga ättlingar till den utvalde kronprinsen, sedermera kung Karl XIV Johan. I successionsordningens gällande lydelse sedan 1980 ärvs tronen av såväl manliga som kvinnliga ättlingar till Carl XVI Gustaf.[1] Äldre syskon och deras ättlingar har företräde framför yngre syskon och deras ättlingar.
Under nuvarande regeringsform är statschefsämbetet av ceremoniell och representativ art. Den verkställande makten i Sverige tillkommer regeringen och Sveriges statschef har sedan den 1 januari 1975 inga befogenheter vad beträffar riksstyrelsen. Innehavaren av Sveriges tron har två roller; Sveriges statschef och överhuvud för det kungliga huset. Organisationen som biträder statschefen heter Kungliga Hovstaterna, med dess chef riksmarskalken.