L'agar-agar o agar és una substància gelatinosa derivada d'algunes algues.
El medi de cultiu és un polisacàrid sense ramificacions obtingut de la paret cel·lular de diverses espècies d'algues roges dels gèneres Gelidium, Euchema i Gracilària entre d'altres, actuant com a pigment que els dona un color característic a cadascuna. La paraula agar ve del malai "agar-agar", que significa 'gelea'.
Químicament, l'agar és un polímer de subunitats de galactosa; en realitat, és una mescla heterogènia de dos tipus de polisacàrids: agaropectina i agarosa.[1] Tot i que ambdues classes de polisacàrids comparteixen el mateix esquelet de galactosa, l'agaropectina és modificada amb grups àcids, com ara sulfat i piruvat. Els polisacàrids d'agar serveixen com a estructura primària de la paret cel·lular de les algues. Dissolt en aigua calenta i refredat es torna gelatinós. El seu ús principal és com a medi de cultiu en microbiologia, altres usos són com a laxant, espessidor per a sopes, gelatines vegetals, gelat i algunes postres, i com a agent aclaridor de la cervesa.
També és conegut pels següents noms: gelosa, gelosina, gelatina vegetal, gelatina xinesa, gelatina japonesa, cua de peix japonesa, etc.
L'agar s'utilitza en la major part dels medis de cultiu, ja que a més no té valor nutritiu per als microorganismes. L'agar nutritiu és usat com a medi de cultiu per al creixement de bacteris i fongs, però no per a virus (tot i que els virus bacteriòfags creixen freqüentment en bacteris cultivats en agar).