En tulipan kendt som viseroij afbildet i et hollandsk katalog Verzameling van een Meenigte Tulipaanen fra 1637. Dets løg blev udbudt til mellem 3.000 og 4.200 gylden afhængig af vægt (gewooge). En håndværker tjente omkring 300 gylden om året.[1]
Tulipanboblen, tulipanmanien (nederlandsk: tulpenmanie) eller tulipansvindelen var en episode under den hollandske guldalder, hvor kontraktpriser for visse blomsterløg fra de nyligt introducerede og populære tulipaner nåede ekstraordinære højder. Den helt store stigning begyndte i 1634 og endte i et dramatisk kollaps i februar 1637.[2] Tulipanboblen betragtes generelt som den første økonomiske boble, som er beskrevet.[3] På mange måder var tulipanmanien mere et socioøkonomisk fænomen end en økonomisk krise. Den havde ingen kritisk indflydelse på den hollandske republik, der var en af verdens største økonomiske magter i 1600-tallet med den højeste indkomst per indbygger i verden fra omkring 1600 til omkring 1720.[4][5][6] Begrebet "tulipanmani" eller "tulipanboble" bruges nu ofte som en metafor for en stor økonomisk boble, hvor prisen på en vare afviger voldsomt fra dens indre værdi.[7][8]
Formelle future-markeder opstod i Holland i 1600-tallet, og de mest notable var tulipanmarkedet på toppen af tulipanboblen.[9][10] I februar 1637, hvor tulipanmanien toppede, blev enkelte tulipanløg solgt for mere end 10 gange en udlært håndværkers årsindkomst. Det er vanskeligt at forske i emnet, da det er begrænset, hvor meget økonomisk data der findes fra 1630'erne, og hvor meget der stammer fra partiske eller spekulative kilder.[11][12] Nogle moderne økonomer har foreslået en rationel forklaring frem for en spekulativ mani som årsag til stigning og fald i priserne. Eksempelvis havde andre varer som hyacinter også en høj pris, da de blev introduceret, og prisen faldt også, da de blev mere udbredt. Høje priser kan også være drevet op af forventning om et dekret fra parlamentet om, at kontrakter kunne annulleres mod et mindre beløb. Det betød lavere risiko for køberne.
Begivenheden i 1637 blev udbredt i 1841 med udgivelsen af bogen Extraordinary Popular Delusions and the Madness of Crowds af den skotske journalist Charles Mackay, der skrev, at der på et tidspunkt var tilbudt 5 hektar jord for et enkelt løg fra tulipanen Semper Augustus.[13] Mackay påstod, at mange investorer blev ruineret, da priserne faldt, og at den hollandske handel led et stort tab. Selv om Mackays bog er en klassiker, udfordres hans udlægning af begivenhederne. Mange moderne forskere mener, at tulipanboblen ikke var så destruktiv, som han har beskrevet, men var begrænset til en gruppe borgere i visse byer.[14][15][16][17]
^Nusteling, H. (1985) Welvaart en Werkgelegenheid in Amsterdam 1540–1860, pp. 114, 252, 254, 258.
^Dash, Mike (2001), Tulipomania: The Story of the World's Most Coveted Flower and the Extraordinary Passions It Aroused
^Shiller 2005, s. 85 For en mere dybdegående diskussion af status på den tidligste boble s. 247–48.
^In Karl Marx's own words, "Its [17th-century Dutch Republic's] fisheries, marine, manufactures, surpassed those of any other country. The total capital of the Republic was probably more important than that of all the rest of Europe put together." (Das Kapital)
^Kaletsky, Anatole: Capitalism 4.0: The Birth of a New Economy in the Aftermath of Crisis. (PublicAffairs, 2010), pp. 109–10. Anatole Kaletsky: "The bursting of the tulip bubble in 1637 did not end Dutch economic hegemony. Far from it. Tulipmania was followed by a century of Dutch leadership in almost every branch of global commerce, finance, and manufacturing."
^Gieseking, Jen Jack; Mangold, William; et al.: The People, Place, and Space Reader. (Routledge, 2014, ISBN978-0415664974), p. 151. As Witold Rybczynski (1987) notes, the 17th-century Dutch Republic "had few natural resources—no mines, no forests—and what little land there was needed constant protection from the sea. But this "low" country surprisingly quickly established itself as a major power. In a short time it became the most advanced shipbuilding nation in the world and developed large naval, fishing, and merchant fleets. (...) The Netherlands introduced many financial innovations that made it a major economic force—and Amsterdam became the world centre for international finance. Its manufacturing towns grew so quickly that by the middle of the century the Netherlands had supplanted France as the leading industrial nation of the world."
^Fowler, Mark; Felton, Bruce (1. august 2004). The Best, Worst, & Most Unusual: Noteworthy Achievements, Events, Feats & Blunders of Every Conceivable Kind. Galahad. ISBN978-0883658611.
^Chew, Donald H.: Corporate Risk Management. (Columbia University Press, 2008, ISBN0231143621)
^Pavaskar, Madhoo: Commodity Derivatives Trading: Theory and Regulation. (Notion Press, 2016, ISBN1945926228)